Giftsjampinjong
Giftsjampinjong | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Nomenklatur | |||
Agaricus xanthodermus Genev. (1876) | |||
Populærnavn | |||
giftsjampinjong[1] | |||
Klassifikasjon | |||
Rike | Sopper | ||
Divisjon | Stilksporesopper | ||
Underdivisjon | Hymeniesopper | ||
Klasse | Ekte hymeniesopper | ||
Underklasse | Agaricomycetidae | ||
Orden | Skivesoppordenen | ||
Familie | Agaricaceae | ||
Slekt | Sjampinjonger | ||
Miljøvern | |||
Fremmedartslista:[2] | |||
![]() LO — Lav risiko 2023 |
Giftsjampinjong (Agaricus xanthodermus) er en skivesopp og tilhører slekten sjampinjonger. Den er oppført på fremmedartslista for 2018. Den er en giftig forveksling til forskjellige matsopper.
Beskrivelse
Sjampinjongenes sporebærende lag er formet som kantstilte og radiære skiver under hatten. sporene er purpursvarte,[3] og skivene farges av dem.
Hatten og foten hos giftsjaminjong vil øyeblikkelig anløpe gult om man skraper på den, mens andre spiselige sjampinjonger som anløper gult, gjør det langsomt.[4] Dessuten går fargen bort igjen hos giftsjampinjongen, mens den holder seg hos de andre.[4]
Soppen er saprotrof og mulig bundet til kalk.[2] Stilken har ring. Rosafargede til svartbrune skiver med alderen skiller sjampinjonger fra fluesoppene som alle har hvite skiver.[4]
Fremmedart
I Norge er den oppført på fremmedartslista med «lav risiko». Den vokser først og fremst på plener, i hager og parker innenfor Oslo by, inkludert nærliggende Bærum. Giftsjampinjong ble første gang registrert i Norge i 1949, i Slottsparken; året etter registrert i Tøyenparken. Disse to samtidige funnene fra ulike deler av Oslo kan tyde på at arten allerede hadde vært her noen tid.[2]
Det er kjent omtrent 13 forekomster, men soppen er nok sett flere steder uten innsamling, siden den ofte kommer inn på soppkontroll i Oslo og omegn. Det reelle antall forekomster i Oslo-området anslås til ca. 130. På 1990-tallet ble arten funnet i Tromsø på en kirkegård og ble rapportert fra Kviteseid i indre Telemark, men det er mulig at det sistnevnte er feil.[2]
Spredning med sporer synes å være lokal, og eventuell spredning over større avstander kan trolig bare skje ved flytting av infisert jord eller plantemateriale.[2]
Referanser
- ^ «Artsdatabankens artsopplysninger»
. Artsdatabanken. 15. april 2023. Besøkt 15. april 2023.
- ^ a b c d e Andreasen M, Børja I, Nordén B, Nordén J, Perminow JIS, Pettersson M og Talgø V (11. august 2023). «Sopper. Vurdering av økologisk risiko for giftsjampinjong Agaricus xanthodermus som LO for Fastlands-Norge med havområder»
. Fremmedartslista 2023. Artsdatabanken. Besøkt 24. september 2023.
- ^ Læssøe, Thomas (2000). Sopp. no#: Teknologisk forl. s. 159. ISBN 8251205638.
- ^ a b c Høiland, Klaus: sjampinjong i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 7. august 2022
Eksterne lenker
- (en) giftsjampinjong i Encyclopedia of Life
- (en) giftsjampinjong i Global Biodiversity Information Facility
- (no) giftsjampinjong hos Artsdatabanken
- (en) giftsjampinjong hos Index Fungorum
- (en) giftsjampinjong hos MycoBank
- (en) giftsjampinjong hos NCBI
- (en) Kategori:Agaricus xanthodermus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
- (en) Agaricus xanthodermus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
- Agaricus xanthodermus – detaljert informasjon på Wikispecies
- Norges sopp- og nyttevekstforbund behandler giftsjampinjong som Agaricus xanthodermus med status «giftig».
- v
- d
- r
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/Convex_cap_icon.svg/33px-Convex_cap_icon.svg.png)