Gustav Wilhelm von Wedel-Jarlsberg
Gustav Wilhelm von Wedel-Jarlsberg | |||
---|---|---|---|
![]() oljemalier, kopi etter original på Jarlsberg. Norsk portrettarkiv, Riksantikvaren | |||
Født | 24. juni 1641[1][2]![]() Königsberg | ||
Død | 21. des. 1717[1][2]![]() Oldenburg | ||
Beskjeftigelse | Politiker, militært personell ![]() | ||
Ektefelle | Marie rigsfriherreinde von Ehrenreiter zu Evenburg (1665–)[3] | ||
Far | Georg Ernst von Wedel | ||
Mor | Anna von Ahlefeldt[4] | ||
Søsken | Wilhelm Frederik Wedell | ||
Barn | Georg Ernst von Wedel-Jarlsberg Erhard Frederik Wedel-Jarlsberg Marie Juliane Wedel-Jarlsberg Anton Wilhelm Wedel-Jarlsberg | ||
Nasjonalitet | Tyskland | ||
Gravlagt | Evenburg | ||
Utmerkelser | Ridder av Elefantordenen (1679)[5] | ||
Greve av Jarlsberg | |||
1683–21. Desember 1717 | |||
Forgjenger | Peder Schumacher Griffenfeldt (Som Greve av Griffenfeldt) | ||
Etterfølger | Frederik Anton Wedel Jarlsberg | ||
Gustav Wilhelm von Wedel-Jarlsberg på Commons |
Gustav Wilhelm von Wedel (født 24. juni 1641, død 21. desember 1717) var en tysk offiser som gikk i dansk tjeneste i 1678. Han kjøpte Jarlsberg gods i Vestfold, samt det tilhørende grevskapet, i 1681. Gustav Wilhelm steg i gradene i den danske hæren, og han ble feltmarskalk og øverstkommanderende for hæren.
Gustav Wilhelm var kommanderende general for de danske styrkene i Norge og ledet utvidelsen av festningsverkene i landet. Etter hans død i 1717 gikk grevskapet Jarlsberg og flere store gods i Tyskland til sønnesønnen hans, Georg Ernst von Wedel-Jarlsberg.
Liv og virke
Gustav Wilhelm von Wedel ble født i Königsberg i Preussen (nå Kaliningrad i Russland) den 24. juni 1641. Han var sønn av Anna Ahlefeldt og Georg Ernst von Wedel som var friherre i Pommern og generalmajor hos kurfyrsten av Brandenburg.
Gustav Wilhelm gikk i farens fotspor og ble yrkesmillitær. I årene 1663–1664 kjempet han mot tyrkerne i Ungarn i kurfyrsten av Brandenburg tjeneste. I 1665 gikk han i biskopen av Münsters tjeneste og ble regimentssjef i 1674. Biskopen leide ut regimentet til andre europeiske makter, så Gustav Wilhelm kjempet mot nederlenderne på franskmennenes side i årene 1665–1673. Fra 1674 til 1676 kjempet han mot Frankrike og deres svenske allierte.
I 1678 leide biskopen ut regimentet til kong Christian V av Danmark. Biskopen døde senere samme år og Wedel gikk i dansk tjeneste. Han fikk overdratt kommandoen over den danske hæren og ble utnevnt til feltmarskalk. I 1679 ble han slått til ridder av Elefantordenen under devisen Recte faciendo neminem timeas (Latin: 'Gjør rett og frykt ingen'). Det ble slektens valgspråk. I 1681 ble han gjort til stedfortredende, kommanderende general i Norge.
For å gjøre opp en gjeld til Wedel på 40 800 riksdaler, solgte Ulrik Fredrik Gyldenløve ham Jarlsberg gods og det tidligere grevskapet Griffenfeldt som omfattet midtre og nordlige Vestfold. Grevskapet tilhørte tidligere rikskansler Peder Griffenfeldt, men han falt i unåde og var blitt avsatt kun få år tidligere. Gustav Wilhelm døpte grevskapet om til Jarlsberg grevskap.
Gustav Wilhelm var kommanderende general i Norge fra 1699 til sin død. Han fortsatte Gyldenløves arbeid på festningsverkene i landet, men ble senere kritisert for å ha kastet bort rikets ressurser på unødvendige festningsverk.
Wedel bodde i Oldenburg i Tyskland i store deler av sin levetid. Han forlot Norge i 1691 og ble året etter guvernør i grevskapene Oldenburg og Delmenhorst, og oppholdt seg igjen i Norge i årene 1699–1700. Han sendte et brev til kong Fredrik IV der han kritiserte forholdene i den norske hæren. I 1704 var han i Norge for siste gang i forbindelse med et besøk fra kong Fredrik.
Wedel beholdt kommandoen over den norske hæren etter at han forlot landet, og det viste seg å bli skjebnesvangert da hæren var dårlig organisert og kommandostrukturen fikk seg en alvorlig knekk i Wedels fravær. I 1710 ble Valdemar Gyldenløve gjort til stattholder og hærsjef i Norge, og fra da av var Wedel bare kommanderende general i navnet.
Gustav Wilhelm von Wedel døde 21. desember 1717. Sønnen Georg Ernst døde allerede i januar samme år, så sønnesønnen Frederik Anton arvet Jarlsberg grevskap, gods i Ostfriesland og Oldenburg, friherreskapet i Evenburg og 100 000 riksdaler.
Familie
Gustav Wilhelm von Wedel-Jarlsberg giftet seg med Maria von Ehrentreiter den 12. juni 1665. Hun var datteren til Erhard von Ehrentreiter, friherre av Evenburg, og Eva von Ungenad, friherrinne av Ungenad. De fikk to barn:
- Georg Ernst von Wedel-Jarlsberg – (1666–1717) Diplomat i dansk tjeneste. Døde før faren og arvet derfor aldri grevskapet.
- Erhard Friedrich von Wedel-Jarlsberg – (1668–1740) Stamfar for slekten Wedel-Friis.
Referanser
- ^ a b Gemeinsame Normdatei, besøkt 7. mai 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Norsk biografisk leksikon, oppført som Oppr. Von Wedel, Norsk biografisk leksikon ID Gustav_Wilhelm_Wedel_Jarlsberg, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
- ^ Genealogics[Hentet fra Wikidata]
- ^ Dansk biografisk Lexikon, 1. utgave[Hentet fra Wikidata]
Litteratur
- (de) Bernhard von Poten: «Wedel, Gustav Wilhelm Freiherr von». I Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Bind 41, Duncker & Humblot, Leipzig 1896, s. 406–408.
- Wedel (Jarlsberg), Gustav Vilhelm, Greve til Jarlsberg i Carl Frederik Bricka, Dansk biografisk Lexikon (1. utgave, 1904)
Forgjenger | Kommanderende general i Norge 1699–1717 | Etterfølger Hans Ernst von Tritzschler som Kommanderende general sønnenfjells (1708–1710) og nordenfjells (1709–1710) Waldemar Løvendal (fung. 1710) Caspar Herman Hausmann (fung. 1712–1716) Erhard Wedel Jarlsberg |