Herodes Atticus
Herodes Atticus | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 101[1][2][3][4]![]() Marathon | ||
Død | 177[3][4][5][6]![]() Marathon | ||
Beskjeftigelse | Politiker, retoriker, militært personell, filosof ![]() | ||
Embete |
| ||
Ektefelle | Appia Annia Regilla | ||
Far | Tiberius Claudius Atticus Herodes | ||
Mor | Vibullia Alcia Agrippina | ||
Søsken | Tiberius Claudius Atticus Herodianus Claudia Tisamenis | ||
Barn | Atticus Bradua | ||
Nasjonalitet | Romerriket | ||
Herodes Atticus på Commons |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Herodes_Atticus_-_bust_-_Athens_Museum.jpg/250px-Herodes_Atticus_-_bust_-_Athens_Museum.jpg)
Herodes Atticus (gresk: Ηρώδης ο Αττικός, Iródis o Attikós; født 101, død 177 e.Kr.),[7] eller Atticus Herodes,[8][9] var en fornem og rik gresk aristokrat og sofist som tjenestegjorde som romersk senator. Han ble utpekt til romersk konsul i 143, han var den første greker som holdt rangen som consul ordinarius (i motsetningen til consul suffectus). Hans fulle latinske navn var Lucius Vibullius Hipparchus Tiberius Claudius Atticus Herodes (gresk: Λούκιος Βιβούλιος Ίππαρχος Τιβέριος Κλαύδιος Αττικός Ηρώδης).[7] I henhold til Filostratos var Herodes Atticus framstående innenfor den andre sofisme. Den engelske forskeren M.I. Finley har beskrevet Herodes Atticus som «en beskytter av kunstartene (og ham selv som en forfatter og lærd av betydning), offentlig velgjører på en keiserlig skala, ikke bare i Athen, men andre steder i Hellas og Anatolia, innehaver av mange betydningsfulle posisjoner, venn og slektning av keisere.»[10]
Referanser
- ^ Catalogue of the Unione Romana Biblioteche Scientifiche, Unione Romana Biblioteche Scientifiche-ID 3810[Hentet fra Wikidata]
- ^ opac.vatlib.it, VcBA-ID 495/19143[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Gran Enciclopèdia Catalana, oppført som Herodes Àtic, Gran Enciclopèdia Catalana-ID 0032525[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Autoritats UB, oppført som Herodes Àtic, University of Barcelona authority ID (former scheme) a1139837[Hentet fra Wikidata]
- ^ Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id herodes-atticus, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Lord Byron and his Times, LBT person ID HeAttic177, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Pomeroy, Sarah B. (2009): The Murder of Regilla: A Case of Domestic Violence in Antiquity, Harvard University Press
- ^ Baynes, T.S., red. (1875–1889): «Atticus Herodes». Encyclopaedia Britannica (9. utg.).
- ^ Chisholm, Hugh, red. (1911): «Atticus Herodes, Tiberius Claudius». Encyclopædia Britannica (11. utg.). Cambridge University Press.
- ^ Finley, M.I. (1973): The Ancient Economy, Berkeley: University of California, s. 100
Litteratur
- Primære kilder
- Aulus Gellius: Attic Nights
- Filostratos: Lives of the Sophists, 2.1 (avsnittene 545-566)
- Filostratos: Leben der Sophisten. På gresk og tysk ved Kai Brodersen. Wiesbaden: Marix 2014, ISBN 978-3-86539-368-5
- Sekundære kilder
- Day, J., (1973): An economic history of Athens under Roman domination, Ayers Company Publishers
- Kennell, Nigel M. (1997): "Herodes and the Rhetoric of Tyranny" i: Classical Philology, 4, s. 316-362.
- Lambert, R. (1984): Beloved and God: The Story of Hadrian and Antinous, Viking.
- Papalas, A. J. (1981): "Herodes Atticus: An essay on education in the Antonine age" i: History of Education Quarterly, 21 (2), s. 171–188.
- Tobin, Jennifer (1997): Herodes Attikos and the City of Athens: Patronage and Conflict Under the Antonines, J. C. Gieben.
- Potter, David Stone (2004): The Roman Empire at Bay, AD 18–395, Routledge, ISBN 978-0-415-10058-8
- Wilson, N. G. (2006): Encyclopedia of Ancient Greece, Routledge
- Pomeroy, Sarah B. (2007): The murder of Regilla: a case of domestic violence in antiquity, Harvard University Press.
Eksterne lenker
- (en) Herodes Atticus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Plancia Magna, Aurelia Paulina, and Regilla: Civic Donors Arkivert 12. oktober 2020 hos Wayback Machine.