Johan Fredrik Jakobsen Aaros
Søgne
Kvås
medlem av Kompani Linge
Johan Fredrik Jakobsen Aaros, kjent som Fredrik Aaros (født 11. januar 1911, død 12. august 1943) var en norsk telegrafist og motstandsmann.
Han var utdannet telegrafist og hadde fullført styrmanns- og skipperskole. Aaros oppholdt seg i Norge under angrepet på Norge 9. april 1940 I mai samme år seilte han med seilbåten «Lady Nancy» til England, der han tilsluttet seg Den kongelige norske marine. Aaros deltok i flere eskorteoppdrag ombord i jageren «Mansfield». I juni 1941 ble han medlem av Kompani Linge. Der ble Aaros trenet til å drive spionasje. I Norge hjalp han norske flyktninger å komme over til England eller til Sverige.[1] Han krysset Nordsjøen med Shetlandsgjengen til Ålesund-distriktet med oppdrag som instruktør for lokale telegrafister.
I februar 1942 fikk Aaros i oppdrag å avløse Linge-karen Odd Starheim som telegrafist på Helle i Flekkefjord. Shetlandsskøyta måtte imidlertid gjøre vendereis på grunn av omfattende havis og heftige angrep fra tyske fly.
Vinteren 1943 deltok Aaros i Operasjon Carhampton som telegrafist. Opereasjonen viste seg å være en av de mest krevende operasjonene for Kompani Linge. Operasjonen gikk ut på å kapre noen tyske båter og føre dem over til Storbritannia. Etter at operasjonen var over, fikk Aaros og Tor Hugo van der Hagen i oppdrag å videreføre senderen i Kvås. Senderen ble lokalisert til ei hytte på Rudjordsheia, og oppdraget var å melde fra om skipstrafikk som passerte Lista og om ubåter i Farsund by. 12. august ble Aaros og van der Hagen overrumplet av Gestapo. Van der Hagen klarte å flykte, mens Aaros tok sitt eget liv for å unngå å bli arrestert.[2][3][4][5]
Ettermæle
For sin krigsinnsats ble Aaros tildelt St. Olavsmedaljen med ekegren post mortem.[5][6]
Dokumentarboka «Dø, om så det gjelder! : Linge-telegrafist Fredrik Aaros» av forfatteren Magne Haugland ble utgitt i 2019 og handler om Aaros' dramatiske liv og virke.[2]
Stortingsrepresentant Hans Fredrik Grøvan avduket et bronserelieff av Aaros på Årosstranda i Søgne i Kristiansand, preget av kunstneren Erik Pirolt, 12. august 2020.[7]
Referanser
- ^ a b «Johan Fredrik Åros». VG spesial/ Våre falne. Besøkt 24.08.2020.
- ^ a b Haugland, Magne (2019). Dø, om så det gjelder! : Linge-telegrafist Fredrik Aaros. Søgne: Dokumentarbok!Forlaget. ISBN 9788269158908.
- ^ «Krigshelten Aaros». Egde (2, 2013): 16.
- ^ kulturrådgiver Magne Haugland (7. august 2020). «Avduking og minnearrangement for krigshelten Fredrik Aaros». n247.no. Arkivert fra originalen 10. august 2020. Besøkt 23. august 2020.
- ^ a b «Johan Fredrik Jakobsen Aaros». Krigsseilerregisteret. Besøkt 24. august 2020.
- ^ Erik Gjems-Onstad: Krigskorset og St. Olavsmedaljen med ekegren. Oslo: Grøndahl Dreyer. 1995. s. 196. ISBN 8250421906.
- ^ «Krigshelten Aaros minnes». Kristiansand kommune. 10. august 2020. Arkivert fra originalen 21. september 2020. Besøkt 23. august 2020.
Portal: Andre verdenskrig