Jonny Nilsson
Jonny Nilsson | |||
---|---|---|---|
![]() Jonny Nilsson under Allround-VM på skøyter i Oslo i 1967. | |||
Født | Erling Martin Jonny Nilsson 9. feb. 1943[1] ![]() Filipstad kommune[2] | ||
Død | 22. juni 2022[3]![]() | ||
Beskjeftigelse | Skøyteløper, politiker ![]() | ||
Parti | Kristdemokraterna (2009)[4] | ||
Nasjonalitet | Sverige[5][1] | ||
Utmerkelser | Oscarstatuetten (1962)[6] Svenska Dagbladets gullmedalje (1963) (neste: Rolf Peterson, deles ut av: Svenska Dagbladet, forrige: Assar Rönnlund)[7] Stora grabbars märke (1962) Filipstads ambassadör (2002)[8] | ||
Sport | Hurtigløp på skøyter[9][10] | ||
Aktiv | 1956/57 – 1969/70 | ||
Høyde | 180 centimeter[11] | ||
Klubb(er) | Filipstads IF (1956/57–1958/59) Bofors CK (1959/60–1964/65) IK Wega (1965/66–1969/70) | ||
Nasjonale titler | 17 | ||
Jonny Nilsson på Commons |
Medaljeoversikt | |||
---|---|---|---|
Konkurrerte for ![]() | |||
Hurtigløp på skøyter: | |||
![]() ![]() | |||
Gull | Innsbruck 1964 | 10 000 m | |
![]() ![]() | |||
Gull | Karuizawa 1963 | Allround | |
Bronse | Göteborg 1966 | Allround |
Erling Martin Jonny Nilsson (født 9. februar 1943, død 22. juni 2022 i Forshyttan i Värmland) var en svensk skøyteløper. Han vant OL-gull på 10 000 meter i 1964 og ble verdensmester i 1963.
Karriere
Nilsson var en av skøytehistoriens mest utpregede langdistanseløpere, særlig de første årene. Han slo overraskende de norske favorittene og vant verdensmesterskapet på skøyter i 1963 i Karuizawa, og satte samtidig verdensrekorder på 5 000 meter, 10 000 meter og sammenlagt. Senere på året satte han verdensrekord på 3 000 meter under et stevne på Sætersgård stadion på Tolga. Han mottok Svenska Dagbladets gullmedalje samme år.[14] I 1965 bedret han sin egen verdensrekord på 5 000 meter.
I OL 1964 i Innsbruck var han blant gullfavorittene på langdistansene. Han vant 10 000 meter foran Fred Anton Maier og kom på sjetteplass på 5 000 meter.
Han ble tildelt Oscarstatuetten i 1962 for sin 10 000 meter i VM. Svak sprint gjorde at han bare ble nr. ti sammenlagt.
Jonny Nilsson var aktiv på toppnivå 1962–1968. 1972/73 var han blant initiativtagerne til den profesjonelle skøyteligaen International Speedskating League (ISSL).
OL-medaljer
Privat
I 2017 ble Nilsson diagnostisert med prostatakreft med spredning til skjelettet.[15]
Galleri
- Jonny Nilsson, 1962.
- Jonny Nilsson i Innsbruck 1964.
Referanser
- ^ a b www.speedskatinghalloffame.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ sok.se, besøkt 25. januar 2016[Hentet fra Wikidata]
- ^ SVT Sport, «Skridskolegendaren Jonny Nilsson död», utgitt 22. juni 2022, besøkt 22. juni 2022[Hentet fra Wikidata]
- ^ «Valsedel till Europaparlamentsvalet», arkiv-URL web.archive.org, verkets språk svensk, besøkt 22. juni 2022, «29) Jonny Nilsson, f.d. skridskovärldsmästare 65 år, Hindås.»[Hentet fra Wikidata]
- ^ LIBRIS, libris.kb.se, utgitt 5. november 2012, besøkt 24. august 2018[Hentet fra Wikidata]
- ^ Store norske leksikon-ID Jonny_Nilsson, besøkt 16. desember 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ Riksidrottsmuseum, «Bragdernas parad», arkiveringsdato 27. september 2007, arkiv-URL web.archive.org, verkets språk svensk, besøkt 22. juni 2022, «1963 : Jonny Nilsson, f 1943 : Skridsko : För sin sensationella seger i skridsko-VM i Karuisawa»[Hentet fra Wikidata]
- ^ Filipstad kommune, www.filipstad.se[Hentet fra Wikidata]
- ^ SpeedSkatingStats, SpeedSkatingStats skøyteløper ID 1943020901, besøkt 5. mai 2022[Hentet fra Wikidata]
- ^ SpeedSkatingNews.info, SpeedSkatingNews.info skøyteløper ID jonny-nilsson, besøkt 5. mai 2022[Hentet fra Wikidata]
- ^ (på en) Olympedia, 2006, Wikidata Q95606922, https://www.olympedia.org/
- ^ Teigen, Magne (1. juli 2014). «Medaljevinnere i Olympiske Vinterleker – Menn 1924–2014» (PDF). NSF/SG. Arkivert fra originalen (PDF) 19. januar 2016. Besøkt 21. desember 2016.
- ^ Teigen, Magne; Eriksen, Roar (1. juli 2016). «Medaljevinnere i Allround-VM, menn ( 1889–… ) 1893–2016» (PDF). NSF/SG. Arkivert fra originalen (PDF) 18. august 2016. Besøkt 21. desember 2016.
- ^ «Bragdmedaljörer genom tiderna»
. Svenska Dagbladet (svensk). 27. september 2007. Besøkt 23. januar 2016.
- ^ Kingdahl, Thomas (14. desember 2021). «OS-hjältens svåra kamp: Vill bara dö». Expressen (svensk). Besøkt 16. desember 2021.
Litteratur
- Nilsson, Jonny (1963). Sikta mot stjärnorna (svensk). Filipstad: Filipstads tr.-ab.
- Bjørnsen, Knut; Jorsett, Per (1971). «Jonny Nilsson – Den fritt-talende mester». Skøytesportens stjerner. Oslo: Cappelen. s. 145–148. [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalisert på Bokhylla.no av Nasjonalbiblioteket.]
Eksterne lenker
- (en) Jonny Nilsson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (de) Jonny Nilsson – Munzinger Sportsarchiv
- (en) Jonny Nilsson – Olympedia
- (sv) Jonny Nilsson – Sveriges olympiske komité
- (en) Jonny Nilsson – Speedskatingbase.eu
- (en) Jonny Nilsson – SpeedSkatingNews.info
- (en) Jonny Nilsson – SpeedSkatingStats.com
- (en) Jonny Nilsson – TheSports.org
- (en) Jonny Nilsson på www.ISU.html.infostradasports.com
- (en) Jonny Nilsson på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
- «Jonny Nilsson» (engelsk). SkateResults.com. Arkivert fra originalen 10. juni 2007. Besøkt 23. juni 2022.
- (no) «Jonny Nilsson» i Store norske leksikon
- (sv) Jonny Nilsson i Svensk Filmdatabas
Forrige mottaker: Assar Rönnlund | Svenska Dagbladets gullmedalje (1963) | Neste mottaker: Rolf Peterson |
- v
- d
- r
- 1959: Knut Johannesen
- 1960: Boris Stenin
- 1961: Henk van der Grift
- 1962: Jonny Nilsson
- 1963: Nils Aaness
- 1964: Ants Antson
- 1965: Per Ivar Moe
- 1966: Kees Verkerk
- 1967: Kees Verkerk
- 1968: Fred Anton Maier
- 1969: Dag Fornæss
- 1970: Ard Schenk
- 1971: Ard Schenk
- 1972: Ard Schenk
- 1973: Göran Claeson
- 1974: Sten Stensen
- 1975: Jevgenij Kulikov
- 1976: Sten Stensen
- 1977: Eric Heiden
- 1978: Eric Heiden
- 1979: Eric Heiden
- 1980: Eric Heiden
- 1981: Amund Sjøbrend
- 1982: Tomas Gustafson
- 1983: Rolf Falk-Larssen
- 1984: Gaétan Boucher
- 1985: Hein Vergeer
- 1986: Geir Karlstad
- 1987: Nikolaj Guljajev
- 1988: Tomas Gustafson
- 1989: Leo Visser
- 1990: Johann Olav Koss
- 1991: Johann Olav Koss
- 1992: Bonnie Blair
- 1993: Falko Zandstra
- 1994: Johann Olav Koss
- 1995: Gunda Niemann
- 1996: Gunda Niemann
- 1997: Gunda Niemann
- 1998: Ådne Søndrål
- 1999: Rintje Ritsma
- 2000: Gianni Romme
- 2001: Hiroyasu Shimizu
- 2002: Jochem Uytdehaage
- 2003: Anni Friesinger
- 2004: Chad Hedrick
- 2005: Shani Davis
- 2006: Cindy Klassen
- 2007: Sven Kramer
- 2008: Jeremy Wotherspoon
- 2009: Shani Davis
- 2010: Martina Sáblíková
- 2011: Bob de Jong
- 2012: Christine Nesbitt
- 2013: Ireen Wüst
- 2014: Jorrit Bergsma
- 2015: Brittany Bowe
- 2016: Ted-Jan Bloemen
- 2017: Sven Kramer
- 2018: Håvard Lorentzen
- 2019: Kjeld Nuis
- 2020: Natalja Voronina
- 2021: Nils van der Poel
- 2022: Nils van der Poel
- 2023: Jordan Stolz
- 2024: Jordan Stolz
![Oscar Mathisen](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Oscar_Mathisen_in_1915.jpg/50px-Oscar_Mathisen_in_1915.jpg)
![Hurtigløp på skøyter piktogram](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Speed_skating_pictogram.svg/50px-Speed_skating_pictogram.svg.png)