Kulturvern
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Alta_Felszeichnung_Fischer.jpg/250px-Alta_Felszeichnung_Fischer.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/DS_Oster.jpg/250px-DS_Oster.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Alstahaug_prestegard.jpg/250px-Alstahaug_prestegard.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Kr%C3%B8derbanen_-_2006-07-16.jpg/250px-Kr%C3%B8derbanen_-_2006-07-16.jpg)
Kulturvern er en samlebetegnelse for arbeid med materielt og immaterielt innsamling, dokumentasjon og formidling.
Materielt kulturvern kan sies å arbeide for å sikre konkrete gjenstander (kulturminner) og den kunnskapen de forteller. Dette området går ofte under betegnelsen kulturminnevern. Den offentlige innsatsen innen kulturminnevernet ledes i Norge av Riksantikvaren, et eget direktorat under Klima- og miljødepartementet.
Immaterielt kulturvern er ivaretakelse av kunnskapen om håndverk, teknikker, historier, og alle typer «bakgrunnsopplysninger». Norge har nylig ratifisert en UNESCO-konvensjon om vern av «immateriell kulturarv», som definerer dette slik:
«Immateriell kulturarv» betyr praksis, fremstillinger, uttrykk, kunnskap, ferdigheter – samt tilhørende instrumenter, gjenstander, kulturgjenstander og kulturelle rom – som samfunn, grupper og, i noen tilfeller, enkeltpersoner anerkjenner som en del av sin kulturarv. Denne immaterielle kulturarven, som er overført fra generasjon til generasjon, blir stadig gjenskapt av samfunn og grupper i forhold til deres miljø, i samspill med naturen og med historien og gir dem en følelse av identitet og kontinuitet, noe som fremmer respekt for kulturelt mangfold og menneskelig kreativitet. I forbindelse med denne konvensjon tas kun i betraktning immateriell kulturarv som er forenlig med de eksisterende internasjonale menneskerettighetsinstrumentene og med kravene om gjensidig respekt mellom samfunn, grupper og enkeltpersoner samt en bærekraftig utvikling.
Svært ofte blir det i samspillet mellom den konkrete gjenstanden (kulturminnet) og kunnskapen om hva dette kulturminnet forteller eller dokumenterer som er det verdifulle.
I Norge er den offentlige innsatsen spredt mellom flere departementer og direktorater, men særlig Miljøverndepartementet med Riksantikvaren og Fylkeskommunene og Kultur- og kirkedepartementet gjennom Norsk kulturråd og museene.
I 2008 ratifiserte Norge Europarådets rammekonvensjon om kulturarvens verdi for samfunnet, Farokonvensjonen. Sentrale element i denne konvensjonen er bl.a. alle kulturelle gruppers rett til at deres kulturarv bevares, bærekraftig forvaltning av kulturminnene i samfunnsutviklingen, tilgjengelighet, samt den demokratiske forvaltning av dem.
Svært mye av kulturvernarbeidet i Norge foregår gjennom frivillige lag og foreninger, hvor de aller fleste er organisert i paraplyorganisasjonen Norges kulturvernforbund som også er sekretariat for Kulturminneåret 2009.
Eksterne lenker
- St.prp. nr. 73 (2005-2006) Om ratifikasjon av UNESCO-konvensjonen
- Farokonvensjonen
- v
- d
- r
- Bygningspleie
- Fredning
- Konservering
- Rehabilitering
- Renovering
- Reparasjon
- Restaurering
- Utbedring
- Vedlikehold
- Kulturminneverdier