Lavvo
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/Sami_Tent_in_Jukkasjarvi.jpg/250px-Sami_Tent_in_Jukkasjarvi.jpg)
Lavvo (av nordsamisk lávvu) er et tradisjonelt samisk telt som samene har brukt i over 2 000 år. Lavvoen er lett å flytte på, og er godt egnet til samenes tradisjonelle nomadeliv. Lavvoen er veldig lik indianerenes tipi, men er litt lavere og tåler derfor vinden bedre.[trenger referanse] Den består av flere påler (raier) som er festet i toppen og spredt utover i en sirkel. Duken besto tidligere av sammensydde reinskinn, og reindriftssamene byttet ofte til seg spesielle ulltepper, rádno, som sjøsamene vevde på oppstadtvever. Teppene var laget av hjemspunnet ull, og var både vann- og vindtette. I dag[når?] brukes duk av forskjellige stoffer. I midten fyrer man med et bål for å holde varmen. Røyken går ut i toppen av lavvoen. Lavvoen blir kjegleformet når den er oppslått. Lávvu forveksles ofte med bealljegoahti. Bealljegoahti er teltet som sees på bildet «Norsk samefamilie fra 1890-tallet» (det kan for øvrig ikke utelukkes at denne familien kommer fra svensk side).[trenger referanse] Bealljegoahti har et annet reisverk, og man kan lett skille lávvu fra bealljegoahti ved å se om stengene møtes og henger sammen i toppen av konstruksjonen. Hvis de ikke gjør det, må de ha et annet reisverk å stå mot, og det er en buekonstruksjon lagd av bjørketrær som naturlig har vokst i bue. Mens lávvu tradisjonelt har vært brukt som gjetertelt, har bealljegoahti vært brukt som sommerboplass for hele familier.[trenger referanse]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Lavvo_ved_Farris_Naturskole.jpg/250px-Lavvo_ved_Farris_Naturskole.jpg)
- Lavvo fra slutten av 1800-tallet
- Samefamilie foran lavvo på 1880-talletFoto: Anders Beer Wilse (1865-1949) /Nasjonalbiblioteket
- Norsk samefamilie fra 1890-tallet.Foto: Håndkolorert fotokrom
- Samer foran to lavvoer 1900-1920Foto: Granbergs Nya Aktiebolag
Moderne lavvo
I dag finnes lavvo i mange forskjellige varianter. Venor i Kautokeino startet i 1984 å videreutvikle de tradisjonelle lavvuene, og kom ut med modellene Ovnslavvo og Enstangslavvo, begge med stenger av aluminium i stedet for de tradisjonelle trestengene. Disse forandringene gjorde at lavvuen ble lettere å slå opp, og lettere å frakte med seg. Dette gjorde at lavvuen raskt gikk over fra å være et bosted kun for samene, til å bli et allemanseie hos friluftsfolk over hele landet.
De minste (enstangslavvoene) består av en teltstang i midten og veldig lett kunststoffduk. De største lavvoene har flere aluminiumsstenger og tykkere duk. De største lavvoene kan romme mer enn 100 personer. I dag er det også vanlig å bruke ovn til fyring inni lavvoen.
Se også
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Kautokeino_komm.svg/250px-Kautokeino_komm.svg.png)
- Gamme, tradisjonell samisk jordhytte
- Tipi, tradisjonelt, konisk telt hos sletteindianerne i Nord-Amerika
- Wigwam (wickiup), kuppelformet hytte hos indianere i Nord-Amerika
- Hogan, tradisjonell jordhytte hos navahoer
- Jurt, tradisjonelt filttelt hos nomader i Sentral-Asia.
- Tsjum, tradisjonelt, konisk telt hos nenetsere i Nordvest-Russland
- Jaranga, tradisjonelt telt hos visse nomadiske gruper i Sibir og Nord-Russland
- Bivuakk
Eksterne lenker
- (en) Lavvu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- v
- d
- r
![Samelands flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Sami_flag.svg/70px-Sami_flag.svg.png)
- Museer
- De Samiske Samlinger
- Beaivváš Sámi Našunálateáhter
- Joik
- Samedrakt
- Duodji
- Kunst
- Kunstnerråd
- Samisk senter for samtidskunst
- Samiske kunstnere
- Litteratur
- Forfattere
- Musikere
- Sameloven
- Sametinget og Sametingsvalg
- Sametingspresident, Sametingsrådet og Liste over sametingspresidenter
- Sametingets arbeidsorden
- Sametingsbygningen
- Sametingene i Finland, Sverige og Russland · Samisk parlamentarisk råd