Lucia Popp
Lucia Popp | |||
---|---|---|---|
Født | 12. nov. 1939[1][2][3][4]![]() Záhorská Ves[3] | ||
Død | 16. nov. 1993[1][5][6][7]![]() München[8][9] | ||
Beskjeftigelse | Operasanger ![]() | ||
Utdannet ved | Høyskolen for utøvende kunst i Bratislava | ||
Ektefelle | György Fischer Peter Seiffert (1986–) Peter Jonas | ||
Nasjonalitet | Slovakia Østerrike[10] Tsjekkoslovakia[3] | ||
Gravlagt | Slávičie údolie | ||
Utmerkelser | 1. klasse av Det hvite dobbeltkorsets orden (2016) (deles ut av: Andrej Kiska, Slovakias president)[11] | ||
Musikalsk karriere | |||
Sjanger | Opera | ||
Instrument | Vokal | ||
Stemmetype | Koloratursopran | ||
Aktive år | 1962– | ||
Plateselskap | EMI, EMI Classics, Decca Records, Deutsche Grammophon, Philips | ||
IMDb | IMDb | ||
Lucia Popp på Commons |
Lucia Popp (døpenavn Lucia Poppová; født 12. november 1939 i Záhorská Ves, død 16. november 1993 i München) var en slovakisk operasanger (sopran).
Liv og virke
Popp var av slovakisk, mährisk, tysk og rumensk avstamming. Faren var ingeniør, moren sopransanger. Etter et avbrutt medisinstudium studerte hun drama ved høyskolen for utøvende kunst i Bratislava og spilte i to spillefilmer, i 1957 og i 1962/63. Det var først etter at Anna Hrušovská hørte henne synge under en forestilling av Molières Le Bourgeois gentilhomme og tilbød henne sangtimer at Popp begynte å studere musikk. Hun studerte sang ved konservatoriene i Bratislava og Praha og ble uteksaminert i 1963. Opprinnelig ble hun regnet som mezzosopran, men stemmen endret seg til snart til en langt høyere tessitura.
Hun debuterte som sanger ved operaen i Bratislava i 1963, i rollen som «Nattens Dronning» i Mozarts Tryllefløyten. Herbert von Karajan engasjerte henne umiddelbart ved Wiener Staatsoper. Til å begynne med sang hun bare «Nattens Dronning», og denne rollen ga henne snart innpass på operaverdenes største scener. Senere sang hun også andre subrette- og koloraturroller, eksempelvis «Blonde» i Die Entführung aus dem Serail og «Adele» i Die Fledermaus.[12] Etter at stemmen hadde mørknet noe, utvidet hun repertoaret til mer lyriske og ungdommelig-dramatiske roller som «Pamina» i Tryllefløyten, «Eva» i Die Meistersinger von Nürnberg og «Daphn»e i Daphne. Popp var en autoritet på tsjekkiske roller, et eksempel er innsatsen hennes i en innspilling av Janáčeks opera Den lure lille reven med Wienerfilharmonikerne under ledelse av Charles Mackerras (1986).
Lucia Popp var også en etterspurt lieder- og konsertsanger. Som liedersanger overbeviste hun med en kontrollert ekspressivitet, og hun var i stand til å forene en vakker tone med en uttrykksfull gestalting.
Popps sangkunst er dokumentert på en lang rekke opera-, konsert- og liedinnspillinger. I 2007 plasserte BBC Music Magazine henne som nummer sju på ei liste over tidenes tjue største sopraner som det finnes innspillinger av.[13]
I 1979 ble Lucia Popp utnevnt til Kammersängerin i Wien, og i 1983 utnevnte Bayerische Staatsoper i München henne til Bayerische Kammersängerin.
Popp var på høyden av sin karriere da hun døde av en uhelbredelig hjernesvulst i 1993, bare 54 år gammel. Hun er gravlagt på Slávičie údolie i Bratislava.
Referanser
- ^ a b Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000016488, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c Records of persons of interest, svazky.cz[Hentet fra Wikidata]
- ^ Autorités BnF, BNF-ID 13898610q[Hentet fra Wikidata]
- ^ Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ FemBio-Datenbank, FemBio-ID 22292, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Discogs, Discogs artist-ID 865661, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.nytimes.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ LIBRIS, libris.kb.se, utgitt 21. januar 2013, besøkt 24. august 2018[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.prezident.sk[Hentet fra Wikidata]
- ^ Programhefte, Wiener Staatsoper 17. januar 1965
- ^ «Are these the 20 best sopranos of the recorded era?», The Guardian (London), 14. mars 2007
Litteratur
- (de) Stefan Hörner: «Popp, Lucia.» I Neue Deutsche Biographie (NDB). Bind 20, Duncker & Humblot, Berlin 2001, ISBN 3-428-00201-6, s. 624 f. (digitalisering). Lest 20. april 2017.
Kilder
- Aryeh Oron: Lucia Popp (Soprano), biografi på bach-cantatas.com. Lest 20. april 2017.
Eksterne lenker
- (en) Lucia Popp – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Lucia Popp på Internet Movie Database
- (no) Lucia Popp hos Sceneweb
- (en) Lucia Popp på AllMovie
- (en) Lucia Popp hos The Movie Database
- (en) Lucia Popp på Discogs
- (en) Lucia Popp på MusicBrainz
- (en) Lucia Popp på AllMusic
- (de) Verk av og om Lucia Popp i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
- Diskografi, omtaler etc, classicstoday.com
- Lucia Popp. Dove sono i bei momenti, fanside dedisert Lucia Popp. Diskografi og biografiske data.