Pausvillaen
![Kart](https://maps.wikimedia.org/img/osm-intl,9,59.905579,10.694811,290x290.png?lang=local&domain=no.wikipedia.org&title=Pausvillaen&revid=24551856&groups=_f0261e9f2a6809baccc5515173164f88f333a144)
Pausvillaen
59°54′20″N 10°41′41″Ø
![Pausvillaen ligger i Oslo](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Norway_Oslo_adm_location_map.svg/240px-Norway_Oslo_adm_location_map.svg.png)
![Pausvillaen](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/8px-Red_pog.svg.png)
Pausvillaen er en slottslignende villa i Christian Benneches vei 6 på Bygdøy i Oslo, som eies av Petter Stordalen.[1][2] Den ble bygget i 1907 for stålgrosserer og administrerende direktør i Den norske Creditbank Ole Paus, og er tegnet av arkitekt Einar Smith. Villaen ble vernet etter plan- og bygningsloven i 2013.[3]
Villaen er i en blanding av nybarokk og jugendstil med et bruttoareal på ca. 1 200 kvadratmeter, boareal på ca. 850 kvadratmeter og takhøyde på inntil fire meter. Da «avdøde grosserer Ole Paus' herskapelige villa» ble avertert til leie i Aftenposten i 1932 ble villaen beskrevet slik: «10 værelser, hall, bad, 2 tjenerværelser m.v., 6–7 mål park og have, ca. 80 meter strandlinje».[4] I 1930-årene ble den solgt til forretningsmannen Gustav Gotteberg, og under andre verdenskrig ble den brukt som sommerresidens av Josef Terboven, som angivelig skal ha ridd på hest inne i villaen.[5] Etter krigen ble huset seksjonert i to seksjoner, men i 1953 ble høyesterettsadvokat Mathias Dahl-Hansen og hans familie eiere av begge seksjonene.
I 1994 ble eiendommen lagt ut til salg av familien Dahl-Hansen, og ble i 1997 kjøpt av Petter Stordalen, som brukte rundt 50 millioner på å pusse opp eiendommen og tilbakeføre bygningen til original tilstand. På 1970-tallet frasolgte familien Dahl-Hansen størstedelen av hagearealet til fem boligtomter, slik at kun 1,4 mål var igjen da Stordalen overtok. Stordalen kjøpte imidlertid tilbake den ene av naboeiendommene i 2003 med tanke på å rive det nyere huset som stod der, slik at eiendommen fra 2003 er på rundt 2,5 mål.[6] Finansavisen beskrev eiendommen i 1999 som Norges dyreste bolig og verdsatte den til ca. 100 millioner kroner.[7] Kapital verdsatte villaen til ca. 150 millioner kroner i 2016.[8]
Stålgrosserer Ole Paus som fikk bygget villaen eide firmaet med samme navn og Den Norske Hesteskosømfabrik ved Akerselva; han var også fetter av Henrik Ibsen. Han var bl.a. far til stålgrosserer Christopher Blom Paus og godseier Thorleif Paus, og farfar til general Ole Paus, stålgrosserer Per Paus, gift med Hedevig Wedel-Jarlsberg, og Lucie Paus, gift med Axel Løvenskiold. En del av det opprinnelige inventaret fra villaen endte senere opp hos barnebarnet Lucie på Ask gods.[9] Blant etterkommerne av stålgrossereren er også visesanger Ole Paus, skipsreder Christopher Paus, oljeinvestor Peder Paus, komponist Marcus Paus og skipsrederne (Wilh. Wilhelmsen) Pontine Paus og Olympia Paus.
Foran villaen står det en tre meter høy lysende Buddha-statue, satt opp av Petter Stordalen. Skulpturen har navnet «Sitting Tattoo with Mountains».[10]
I sangen «Fjols nr. 1–5» omtaler visesangeren Ole Paus Petter Stordalen som «hotellkonge her og hotellkonge der».[11]
Referanser
- ^ http://www.vg.no/nyheter/innenriks/artikkel.php?artid=190636
- ^ «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 28. desember 2012. Besøkt 9. august 2013.
- ^ Kulturminnesøk
- ^ Aftenposten 28. mai 1932, lørdag morgen, s. 10
- ^ Finanskongens kongebolig i Dagbladet
- ^ «Naboer prøvde å stoppe Petter Stordalens garasjeplaner – nå må de gi tapt», Dagens Næringsliv, 28. juli 2020
- ^ Finanskongens kongebolig i Dagbladet
- ^ Slik er milliardærenes Bygdøy-luksus i Hegnar Online
- ^ Storgårder i Norge, bd. 1., s. 19
- ^ Stordalen har tre meter høy lysende Buddha i hagen i Hegnar Online
- ^ Leif Gjerstad og Lars Ulseth, red. (2020). Pauspoeten: Sangtekster gjennom 50 år. Falck forlag. ISBN 978-82-93039-76-1
Litteratur
- Helge Meland og Tor Inge Vormedal, Perler ved Oslofjorden, ISBN 9788292879450, s. 152
- v
- d
- r
personer
- Hans Olufsson (ca. 1500), kannik
- Hans Povelsson Paus d.e. (1587), prest
- Peder Povelsson Paus (1590), prost
- Povel Hansson Paus (1620), prest
- Anders Hansson Paus (1622), prest
- Povel Pedersson Paus (1625), prest
- Hans Povelsson Paus (1656), prest
- Cornelius Povelsson Paus (1662), jurist
- Peder Hansson Paus (1691), jurist
- Paul Corneliussen Paus (1697), jurist
- Hans Christensen Paus (1716), prest
- Hans Pedersson Paus (1721), jurist
Skien
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Paus_arms_%28simplified%29.svg/70px-Paus_arms_%28simplified%29.svg.png)
- Cornelius Paus (1726), holzførster
- Hedevig Paus (1763)
- Ole Paus (1766), skipsreder
- Henrik Johan Paus (1799), jurist
- Christian Cornelius Paus (1800), amtmann
- Mariane Paus (1808)
- Christopher Blom Paus (1810), skipsreder
- Henrik Ibsen (1828), dramatiker
- Johan Altenborg Paus (1834), krigskommissær
- Christopher Paus (1843), grosserer
- Ole Paus (1846), stålgrosserer
- Tollef Lintrup Paus (1846), jernbaneingeniør
- Karl L. Paus (1856), fabrikkeier
- Christopher Blom Paus (1878), stålgrosserer
- Christopher Lintrup Paus (1881), britisk diplomat
- Thorleif (von) Paus (1881), diplomat
- Hans Wangensten Paus (1891), ingeniør
- Karl Paus (1902), godseier
- Robert Paus Platt (1905), britisk statssekretær for Palestinamandatet
- Helvig (von) Paus (1909)
- Ole Paus (1910), general
- Per Paus (1910), stålgrosserer
- Thorleif Lintrup Paus (1912), diplomat
- Christopher Paus (1943), skipsreder
- Cecilie Paus (1943), skipsreder
- Peder Paus (1945), forretningsmann
- Ole Paus (1947), visesanger
- Pontine Paus (1973), skipsreder
- Olympia Paus (1976), skipsreder
- Marcus Paus (1979), komponist
fra Herresta |
|
---|
Henrik Ibsen ![]() |
|
---|
Drammen
- Isaach Nicolai Nissen Pauss (1780), skipsreder
- Nicolai Nissen Pauss (1811), skipsreder
- Ismar Mathias Pauss (1835), skipsreder
- Bernhard Cathrinus Pauss (1839), teolog
- Henriette Pauss (1841), skolekvinne, kvinnesakspionér
- Olav Pauss (1863), skipsreder
- Alf Paus (1869), grosserer
- Sigurd Pauss (1873), industrileder
- Nikolai Nissen Paus (1877), kirurg, humanitær leder
- Augustin Paus (1881), industrileder
- George Wegner Paus (1882), jurist
- Nicolay Nissen Paus (1885), grosserer
- Bernhard Paus (1909), industrileder
- Eva Paus (1909), barnelege, kvinnesakskvinne
- Bernhard Paus (1910), kirurg, humanitær leder
- Olav Paus (1912), grosserer
- Vilhelm Paus (1915), jurist, diplomat
- Brita Collett Paus (1917), humanitær leder
- Lucie Paus (1938), statssekretær
- Nikolai Paus (1944), industrileder
- Albert Collett Paus (1946), kirurg
- In memoriam Domini Petri Pavli (1653)
- Herresta
- Kvesarums slott
- Pauspur
- Paus-samlingen
- Pausvillaen
- Esviken
- Paus & Paus
- Ole Paus Eftf.
- Den Norske Hesteskosømfabrik (med «Hønse-Lovisas hus»)