Språk i Indonesia
Det snakkes over 700 språk i Indonesia. Det gjør Indonesia til det landet i verden med nest flest språk, etter Papua Ny-Guinea. De fleste av språka i Indonesia tilhører den austronesiske språkfamilien, mens en del av dem er papuanske språk.
Det eneste offisielle språket i landet er indonesisk (Bahasa Indonesia), som er nært beslekta med malayisk, men med mange låneord fra indonesiske språk som javanesisk, sundanesisk og minangkabau, såvel som nederlandsk, sanskrit og arabisk. Indonesisk benyttes i forretningsliv, administrasjon, utdanning og media, og flesteparten av bøkene som utgis i landet er på indonesisk. De fleste indonesiere har imidlertid et annet morsmål.
De øvrige språka i landet har ikke offisiell status verken på nasjonalt eller regionalt nivå. Det språket i landet med flest morsmålstalere er likevel ikke indonesisk, men javanesisk, som snakkes som førstespråk av over 80 millioner mennesker.
Språk etter antall talere
![Kart over de språklig-etniske gruppene i Indonesia](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Indonesia_Ethnic_Groups_Map_English.svg/800px-Indonesia_Ethnic_Groups_Map_English.svg.png)
Språk | Antall (millioner) | Årstall | Hovedområder |
---|---|---|---|
Indonesisk | 210 | 2010 | Hele landet |
Javanesisk | 84,3 | 2000 (census) | Nordlige Banten, Nordlige Vest-Java, Yogyakarta, Sentral-Java øst Øst-Java |
Sundanesisk | 34,0 | 2000 (census) | Vest-Java, Banten |
Maduresisk | 13,6 | 2000 (census) | Maduraøya (Øst-Java) |
Minangkabau | 5,5 | 2007 | Vest-Sumatra, Riau |
Musi | 3,9 | 2000 (census) | Sør-Sumatra |
Manadomalayisk (Minahasan) | 3,8 | 2001 | Minahasa, Nord-Sulawesi |
Buginesisk | 3,5 | 1991 | Sør-Sulawesi |
Banjaresisk | 3,5 | 2000 (census) | Sør-Kalimantan, Øst-Kalimantan, Sentral-Kalimantan |
Acehnesisk | 3,5 | 2000 (census) | Aceh |
Balinesisk | 3,3 | 2000 (census) | Bali og Lombok |
Betawi | 2,7 | 1993 | Jakarta |
Sasak | 2,1 | 1989 | Lombok (Vest-Nusa Tenggara) |
Batak toba | 2,0 | 1991 | Nord-Sumatra |
Ambonesisk malayisk | 1,9 | 1987 | Maluku |
Makassaresisk | 1,6 | 1989 | Sør-Sulawesi |
Batak dairi | 1,2 | 1991 | Nord-Sumatra |
Batak simalungun | 1,2 | 2000 (census) | Nord-Sumatra |
Batak mandailing | 1,1 | 2000 (census) | Nord-Sumatra |
Jambi-malayisk | 1,0 | 2000 (census) | Jambi |
Mongondow | 0,9 | 1989 | Nord-Sulawesi |
Gorontalo | 0,9 | 1989 | Gorontalo |
Ngaju dayak | 0,9 | 2003 | Sørlige Kalimantan |
Nias | 0,8 | 2000 (census) | Nias, Nord-Sumatra |
Batak angkola | 0,7 | 1991 | Nord-Sumatra |
Nordmolukkansk malayisk | 0,7 | 2001 | Nord-Maluku |
Kinesisk (hokkien og teochew) | 0,7 | 1982 | Nordlige Sumatra, Riau, Riauøyene og Vest-Kalimantan |
Kinesisk (Hakka) | 0,6 | 1982 | Bangka Belitung, Riauøyene og Vest-Kalimantan |
Batak karo | 0,6 | 1991 | Nord-Sumatra |
Uab meto | 0,6 | 1997 | Vest-Timor |
Bima | 0,5 | 1989 | Sumbawa (Vest-Nusa Tenggara) |
Manggarai | 0,5 | 1989 | Flores |
Toraja-Sa’dan | 0,5 | 1990 | Sør-Sulawesi, Vest-Sulawesi |
Komering | 0,5 | 2000 (census) | Sør-Sumatra |
Tetum | 0,4 | 2004 | Vest-Timor |
Rejang | 0,4 | 2000 (census) | Bengkulu |
Muna | 0,3 | 1989 | Sørøst-Sulawesi |
Sumbawa | 0,3 | 1989 | Sumbawa (Vest-Nusa Tenggara) |
Bangka | 0,3 | 2000 (census) | Bangka |
Osing | 0,3 | 2000 (census) | Øst-Java |
Gayo | 0,3 | 2000 (census) | Aceh |
Tolaki | 0,3 | 1991 | Sørøst-Sulawesi |
Lewotobi | 0,3 | 2000 | Flores |
Tae’ | 0,3 | 1992 | Sør-Sulawesi |
Referanser
- ^ Indonesia hos Ethnologue
Eksterne lenker
- Kart over språk i Indonesia