Tuatschin er dialekten av retoromansk som snakkes i området Tujetsch som ligger helt vest og øverst i Surselva i kanton Graubünden i Sveits. Tuatschin er en undervariant dialekten sursilvan, og uttales «toatshin» med trykk på siste stavelse og lang «i». Tuatschin utgjør, sammen med dialekten medelin i nabodalen Val Medel, en regional variant av sursilvan som betegnes «sursilvan vegl», det vil si «det gamle sursilvan». Tuatschin oppviser noen trekk fra dialektene i Sutselva og Surmeir i midtre deler av Graubünden samt noen trekk fra dialektene i Øvre- og Nedre Engadin, trekk som har gått tapt i «sursilvan niev», det vil si «det nye sursilvan». Sistnevnte form, sursilvan niev, tales på strekninga fra Mustér og ned til Flem / Flims inkludert sidedalen Val Lumnezia.
Tuatschin i Tujetsch synes å ha vært immun mot de språklige endringer som fant sted i resten av Surselva i det 15. og det 18. århundre. Disse endringene førte til at sursilvan fjernet seg litt fra de 4 andre retoromanske dialektene sutsilvan, surmiran, putèr og vallader. Dermed kan man ved noen sider av sursilvan si at det finnes en språklig forbindelse mellom tuatschin og «sentralretoromansk» (sutsilvan og surmiran) og engadinsk (putèr og vallader). Det samme kan til en viss grad sies om dialekten medelin i Val Medel. Medelin inneholder elementer fra både tuatschin og nabolandsbyen Mustér, i tillegg til egne trekk fra Val Medel. Bemerkelsesverdig er det at enkelte former i tuatschin stemmer overens med det nye standardiserte enhetsskriftspråket «Rumantsch Grischun (RG)» som ble laget i 1982 for hele Graubünden, et skriftspråk som ikke har funnet gjenklang hos mange brukere av retoromansk.
Geografisk avstand til resten av Surselva har nok bidratt til at tuatschin kunne bevare sin særegenhet ved uttale og bøyning og utvikling av egne trekk, til tross for at resten av Surselva gjennomgikk en del språklige forandringer opp gjennom århundrene. Kanskje har det også eksistert kontakt med den italienske befolkninga nord i kanton Tessin (Ticino) i de to dalstrøkene Valle Leventina og Valle di Blenio, da noen ord her oppviser likhetstrekk med tuatschin.
Tuatschin skiller seg litt fra øvrig sursilvan både i uttale og bøyning, de aller fleste ord i ordforrådet er imidlertid like. Særegenhetene ved tuatschin er mest fremtredende i landsbyene Rueras, Sedrun og Mumpé-Tujetsch i midtre og nedre områder i dalen Tujetsch, og mindre fremtredende helt øverst i dalen på stedene Selva og Tschamut. På de to sistnevnte steder likner dialekten mer på uttalen man finner i Mustér / Disentis rett øst for Tujetsch.
Fonetiske særegenheter, diftongering
SedrunSedrunRuerasTschamut
Én av de viktigste særegenhetene ved tuatschin er diftongering av enkle vokaler i sursilvan. Diftongene oppviser likheter med vallader og jauervarianten.
Diftongen «ai» i stedet for trykksterk «e» særlig i infinitivsendelser og suffikser :
Tuatschin
Sursilvan
duair
duer
plaschair
plascher (uttales plisché)
schair
scher
vulair
vuler
(NB: I verb som har trykk på siste stavelse er «r» på slutten som regel stum. Vokalen «u» uttales «o»).
I ord som :
Tuatschin
Sursilvan
nair
ner
vair
ver
Mustair
Mustér
ain
en
ainta
enta
dadains
dadens (trykk på siste stavelse)
aindadains
endadens (trykk på siste stavelse)
I substantiv som :
Tuatschin
Sursilvan
divertimain
divertiment
bastimain
bastiment
engraziamain
engraziament
leghermain
legherment
piemain
pigiament
(NB: I ord som slutter på «-ment» er «t» på slutten som regel stum. Trykket ligger på siste stavelse).
Diftongen «ia» i stedet for trykksterk «e» i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
ensiamen / ansiamen
ensemen (trykk på nest siste stavelse)
cuntianz
cuntenz (cuntent)
dianter
denter
dianterain
denteren (trykk på siste stavelse)
marianda
marenda
miasa
mesa
miasanotg
mesanotg
miasadad
mesadad
tiamps
temps
sianter
suenter (uttales soénter)
siantermezdé
suentermiezdi, suentermiezgi (trykk på siste stavelse)
(NB: «Z» uttales som «ts»).
Diftongen «ue» i stedet for «uo» i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
buép
buob
nuét
nuot
uést (uttales oéscht)
uost (uttales oåscht, trykk på siste stavelse)
dacuért
dacuort
decuérs
decuors
Diftongen «ei» i stedet for «e» og «ié» i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
cascheil
caschiel (trykk på nest siste stavelse)
eir
ier
greiv
grev
neiv
niev
peida
peda
reiven
rieven
Diftongen «ao» i stedet for trykksterk «o» foran «n» i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
dentaon
denton
vinavaon
vinavon
avaon
avon
pardanaonza
perdanonza
taon
ton
uffaon
affon
vaonza
vonza
(NB: Enkel «o» uttales «å»).
Palatalisering
En annen vikitig særegenhet er palatalisering som berører både vokaler og konsonanter og følgende forandringer oppstår :
Sursilvan
Tuatschin
-a-
-e-
-c-
-tg-
-g-
gi- eller -j-
Eksempler på dette er :
Trykksterk «e» i stedet for trykksterk «a» i kontakt med palatal konsonant i infinitivsendelsen til verb fra første konjugasjon (som alle har trykk på siste stavelse) :
Tuatschin
Sursilvan
bugner
bugnar
carger
cargar
magler
magliar
pazier
piztgar
giavischer
giavischar
og i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
bie (flertall: biers)
bia (flertall: biars)
biera
biara
cugleda (uttales koljéda)
cugliada (uttales koljada)
jeda
ga, gada
vargieda
vargada (fem.)
tgesa
casa
viedi
viadi
Valtgeva
Valcava
Men imidlertid i midten av verb med tre stavelser ofte «a» i stedet for «i» foran palatal lyd :
Tuatschin
Sursilvan
gartager
gartegiar (uttales gartigiar, gartiar)
ramagler
remegliar (uttales ramigliar)
schurmager
schurmegiar (uttales schurmigiar, schurmiar)
surlascher
surlischar
(NB: «GL» her uttales som «LJ» som i «medalje». «-Gi-» blir uttalt som en stemt «dzj»-lyd som j-en i det engelske ordet «John»).
-tga- eller -tge- i stedet for -ca- i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
martgau
marcau
tge / tga
che
tgaura
caura
tgesa
casa
(NB: «au» uttales «ao», «c» og «ch» uttales «k», «tg» uttales som «tj» i de norske ordene tja, kjære).
Også tgo- for co- i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
tgomba
comba
tgombra
combra
gia-, -gie-, -ge-, gio- i stedet for ga-, go- i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
giassa
gassa
varger
vargar
gionda
gonda
vargiao
vargau
vargieda
vargada (fem.)
-j- i stedet for -g- i ord som :
(NB: Trykk på siste stavelse)
Tuatschin
Sursilvan
lai
lag
pier
pagar
ruier
rugar
sier
segar
tussier
tussegar
Ingen -gi- i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
lier
ligiar
liom
ligiom
liongia
ligiongia
plevia
plievgia
geevia (lang e)
gievgia
Andre karakteristiske fonetiske særegenheter
Hele ordformer i stedet for forkortede former i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
ora
o
sedora
siado
sura
su
Enkel konsonant i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
aut
ault
fautsch
faultsch
tgautschas
caultschas
uaut
uaul
uzar
alzar
Færre vokaler i ord som :
Tuatschin
Sursilvan
jo
jeu
gliud (uttales ljot)
glieud (uttales i étt ord, som ljeaøt, ljaot)
liur
lieur
Presens av 3.person entall og flertall for verbene «far», «haver», «ir», «saver» uttales med «å» :
(NB: «H» i begynnelsen av ord er som regel stum).
Sursilvan
Tuatschin
Tuatschin 3.pers. ent.
Tuatschin 3.pers. flt.
Sursilvan 3. pers. ent.
Sursilvan 3. pers. flt.
far (å gjøre)
far
få
fån
fa
fan
haver (å ha)
havair
hå
hån
ha
han
ir (å gå)
ir
vå
vån
va
van
saver (å vite, kunne)
savair
så
sån
sa
san
Likeledes blir følgende stedsadverb uttalt med «å» :
Tuatschin
Sursilvan
kå
cheu
lå
leu
tschå
tscheu
Enkelte stedsnavn som ender på -eu uttales som -ai :
Tuatschin
Sursilvan
Bugnai
Badigneu ved Sagogn
Urschai (Nurschai)
Urscheu ved Vuorz
Enkeltord som :
Tuatschin
Sursilvan
betg, betga (uttales betj, betja)
buc, bu, buca (uttales bok, bo, bokka)
brui
brutg
daple
dapli
ple
pli
de
di, gi *
se
si
anse
ensi
siantermezdé
suentermiezdi, suentermiezgi * (trykk på siste stavelse)
puspé
puspei (uttales poschpei / poschpai, trykk på siste stavelse)
ugen (uttales o-dzjénn)*
bugen (uttales bo-dzjénn)*
uschia, uschea
aschia (trykk på nest siste stavelse)
deesch (lang e)
diesch (trykk på første stavelse)
Forklaring til * : «G» blir i enkelte posisjoner uttalt som en stemt «dzj»-lyd som j-en i det engelske ordet «John».
Morfologiske særegenheter
Presens av 3. person entall av verbet «esser» (å være) :
Tuatschin
Sursilvan
se
ei (ofte «eis» foran vokal)
sai
eisi
Sammenlikn setningene:
Sursilvan : Gievgia ei il Toni sesferdentaus, aschia eis el mitschaus.
Tuatschin : Gevia se ´l Toni sesfardantaus ni uschea se ´l mitschaus.
Dativ («til eller for hvem ?») dannes med «LI» eller, som ved genitiv, med «DA», og ikke med «A (AD foran vokal)» som i sursilvan :
Sursilvan
Tuatschin
La femna ha engraziau ad el.
La femna ho engraziau li el.
Jeu hai detg al Paul….
Ju ha detg li Paul….
Jeu dun a Vus il cunti.
Ju dun da Vus il cunti.
Leksikalske særegenheter
Tuatschin
Sursilvan
curschauna
crutscha da miez
rasdar
tschintschar (risdar)
Intervju og reportasjer på tuatschin
Følgende intervju[død lenke] fra Radio Rumantsch foregår mellom personer fra Tujetsch.
Fra programserien «il Radioarchiv» finnes følgende reportasje[død lenke] fra Tujetsch der mange personer med tuatschindialekt blir intervjuet.
Intervju med Conny Monn Arkivert 18. desember 2014 hos Wayback Machine. fra Sedrun i Tujetsch kan høres her. Intervjuer Hubert Giger har medelin-dialekt fra Val Medel i Surselva.
Tuatschin på Radio Rumantsch
Følgende personer i RTR har tuatschindialekt :
Tujetsch
Marlene Leupi
Angela Hendry
Eksterne lenker
Artikkel[død lenke] om tuatschin på sursilvan.
Om stedet Mumpé-Tujetsch på tysk.
Informasjonsside om Tujetsch på tysk og sursilvan.
Om språket i Tujetsch på stedets informasjonsside.