Vänsterpartiet
Vänsterpartiet | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Land | Sverige | ||
Leder(e) | Nooshi Dadgostar (31. oktober 2020–) | ||
Grunnlagt | 13. mai 1917 | ||
Hovedkvarter | Kungsgatan | ||
Avis | Q79025652 | ||
Antall medlemmer | 23 872 (2020)[1] | ||
Ideologi | Demokratisk sosialisme feminisme euroskeptisisme | ||
Politisk posisjon | Venstreradikalisme | ||
Europaparlamentet | European United Left–Nordic Green Left | ||
Nettsted | vansterpartiet.se (sv) | ||
Riksdagen | 24 / 349 | ||
Europaparlamentet | 1 / 18 | ||
Landstingsfullmäktige | 141 / 1 696 | ||
Kommunfullmäktige | 808 / 12 780 | ||
Vänsterpartiet på Commons |
Vänsterpartiet er et svensk sosialistisk parti. Ved riksdagsvalget i 2022 fikk partiet 24 representanter i Riksdagen. Partileder er Nooshi Dadgostar.
Historie
Partiet ble grunnlagt i 1917 under navnet Sveriges Socialdemokratiska Vänsterparti av det sosialdemokratiske ungdomsforbundet, som hadde brutt med partiet på et revolusjonært grunnlag. Partiet var en av medstifterne av Komintern og skiftet i 1921 navn til Sveriges Kommunistiska Parti. I 1929 brøt et flertall med Komintern og grunnla det som skulle bli Socialistiska Partiet. Etter i en årrekke å ha orientert seg i retning av samarbeid med Socialdemokraterna begynte partiet på 1960-tallet å orientere seg i retning av både eurokommunisme og den formen for venstresosialisme som blant annet Sosialistisk Folkeparti sto for i Norge.[trenger referanse] I tråd med dette ble navnet endret til Vänsterpartiet Kommunisterna i 1967. I 1990 ble Kommunisterna fjernet fra partinavnet, selv om mange i partiet fortsatt omtaler seg selv som kommunister.
Ideologi
Partiet er i dag det partiet som står lengst til venstre i den svenske Riksdagen. Blant sakene som partiet har markert seg på, kan nevnes motstand mot kjernekraft, motstand mot EU samt diverse feministiske saker.
Partiledelse
Mellom 1917 og 1921[2] hadde Vänsterpartiet ingen «partiordförande», bare ordförande i arbeidsutvalget. Fram til og med kongressen 1964 ble partiordföranden utpekt av sentralkommittén/partistyret, deretter av kongressen.
Partiordförande
Partisekretærer
|
Velgerdemografi
I 2017 kan det ikke observere noen forskjeller mellom kvinner og menn i støtte for Vänsterpartiet (V). Andelen som sympatiserer med V er lavere blant de i alderen 65 år og eldre. Det er ikke noe betydelige forskjeller i sympati for V mellom innfødte og utenlandsfødte. Støtte for partiet er større hos dem med høyere utdannelse i forhold til de med grunnskole eller videregående opplæring.[6]
SYMPATIER FOR VÄNSTERPARTIET | 2014 | 2017 |
---|---|---|
Alle velgere | 8,4 % | 7,1 % |
Menn | 8,2 % | 7,1 % |
Kvinner | 8,7 % | 7,1 % |
Innenlandsfødte | 8,1 % | 6,9 % |
Utenlandsfødte | 10,6 % | 8,5 % |
Svensk bakgrunn | 8,1 % | 7,0 % |
Utenlandsk bakgrunn | 10,9 % | 7,6 % |
Kilde: | [6] |
SYMPATIER FOR VÄNSTERPARTIET OG UTDANNING | 2014 | 2017 |
---|---|---|
Alle velgere | 8,4 % | 7,1 % |
Grunnskole | 5,7 % | 5,6 % |
Videregående opplæring | 8,0 % | 5,6 % |
Høyere utdannelse mindre enn tre år | 9,8 % | 9,7 % |
Høyere utdannelse minst tre år | 10,9 % | 9,6 % |
Kilde: | [6] |
SYMPATIER FOR VÄNSTERPARTIET OG INNTEKTER | 2014 | 2017 |
---|---|---|
Alle velgere | 8,4 % | 7,1 % |
Laveste kvintil | 9,5 % | 8,4 % |
Andre kvintil | 8,9 % | 6,9 % |
Tredje kvintil | 8,7 % | 6,3 % |
Fjerde kvintil | 9,7 % | 8,7 % |
Høyeste kvintil | 5,5 % | 5,3 % |
Kilde: | [6] |
SYMPATIER FOR VÄNSTERPARTIET OG SOSIOØKONOMISK GRUPPE | 2014 | 2017 |
---|---|---|
Alle velgere | 8,4 % | 7,1 % |
Ufaglærte arbeidere | 9,1 % | 7,7 % |
Faglærte arbeidere | 9,9 % | 7,7 % |
Lavere tjenestemenn | 5,1 % | 5,2 % |
Tjenestemenn på mellomnivå | 7,9 % | 7,8 % |
Høyere tjenestemenn | 10,8 % | 6,7 % |
Enkeltpersonforetakere [a] | 9,4 % | 5,4 % |
Andre foretakere [b] | 3,6 % | 4,7 % |
Studenter | 7,8 % | 12,8 % |
Kilde: | [6] |
Valghistorikk
Riksdagsvalg
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/no/timeline/hu5ikgtazpp84skpk4y62h2qbxpay4w.png)
- 1973
- 1976
- 1979
- 1982
- 1985
- 1988
- 1991
- 1994
- 1998
- 2002
- 2006
- 2010
Fotnoter
Referanser
- ^ «Grafik: Medlemsras för partierna – SD går mot strömmen».
- ^ a b c Nationalencyklopedin, på internet, besøkt 19. juli 2011, oppslagsord: Vänsterpartiet
- ^ a b Nationalencyklopedin (inloggad). Läst 12 juni 2014.
- ^ vansterpartiet.se - Partiets historia
- ^ Per-Olo Zennström (1972). Linderot - Masslinjen. Stockholm, s. 35
- ^ a b c d e "Partisympatiundersökningen maj 2017." Statistiska Centralbyrån. 2017-06-08.
Eksterne lenker
- (sv) Offisielt nettsted
- (en) Vänsterpartiet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Vänsterpartiet på Facebook
- Vänsterpartiet på Instagram
- Vänsterpartiet på YouTube
- Vänsterpartiet på X (tidligere Twitter)
- v
- d
- r
![Sverige](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Flag_of_Sweden.svg/50px-Flag_of_Sweden.svg.png)