Ernest Maftei
Ernest Maftei | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Poreclă | Bădia ![]() |
Născut | [1] ![]() Prăjești, Bacău, România ![]() |
Decedat | (86 de ani)[1] ![]() București, România ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | actor actor de film poet autor de epigrame[*] ![]() |
Limbi vorbite | limba română ![]() |
Modifică date / text ![]() |
Ernest Maftei (n. , Prăjești, Bacău, România – d. , București, România) a fost un actor român, poet, epigramist și, în tinerețe, adept al Mișcării Legionare.
Copilăria
S-a născut la 6 martie 1920 în comuna Prăjești, lângă Bacău.[2] La școala normală (școala de învățători) din Bacău a debutat cu versuri în revista Liliacul, editată împreună cu patru colegi.
Biografie
Ernest Maftei a urmat cursurile Școlii Normale din Bacău după care, în perioada 1941 - 1945, a studiat vioara la Academia de Artă Dramatică din Iași.[3] A debutat ca actor în rolul unui bancher, în perioada studenției, în piesa „Zece milionari” la Teatrul „Muncă și lumină”, care era o filială a teatrului lui Victor Ion Popa. Debutul cinematografic l-a făcut în filmul „Răsună valea”.
Deși a fost un prețuitor constant al farmecului feminin, actorul nu a fost căsătorit decât o singură dată. A avut un fiu, Gheorghe (Gheorghiță) Maftei care este un artist plastic cunoscut [4].
Cariera politică
Ernest Matei își începe cariera politică în Mișcarea Legionară unde a ocupat un rol important în județul Bacău. La 17 ani aderă la mișcarea legionară „Frăția de Cruce”[5]. Este închis în lagărul de la Vaslui în 1938, cinci luni, pe timpul lui Armand Călinescu. Este deținut politic în închisorile Galați, Jilava și Văcărești.[6]
În dosarele de la Securitate era numit chiar al treilea cel mai periculos om pentru comunismul român. După decapitarea Mișcării Legionare de către regimul carlist rămâne printre puținii supraviețuitori din zonă, astfel că în momentul în care este alungat Carol al II-lea și instaurată Legiunea Arhanghelului Mihail la putere este desemnat responsabil pe 4 județe, în principal din cauza lipsei de cadre superioare, el având doar 21 de ani la data respectivă. În momentul în care primește ordine de la București să ridice 136 de evrei suspectați de activități comuniste și subversive, el preia pe toți cei din listă și îi ascunde la Prăjești unde îi angajează la cariera de piatră care aparținea tatălui său. În urma acestei acțiuni, tatăl său este arestat mai târziu și încarcerat.[7][8][necesită sursă mai bună]
Despre asasinarea lui Nicolae Iorga el spune că în acele momente se afla cu Horia Sima în aceeași mașină și că au ajuns prea târziu la Vălenii de Munte, și că erau informați că viața acestuia era în pericol.[necesită citare]
A fost judecat de către comuniști de patru ori pentru apartenență la Mișcarea Legionară, însă a fost achitat tot timpul din cauza intervențiilor evreilor salvați de el și care au depus mărturii pentru a-l ajuta. Pentru a scăpa de opresiunile comuniste preia numele de Irimia Valahul.[necesită citare]
A participat activ la evenimentele din 21 decembrie 1989 apărând în fața demonstranților cu un steag fără stemă (nedecupat) și a rămas în stradă până la finalizarea evenimentelor.[6] A participat la protestele din iunie și a fost bătut și lăsat inconștient pe malul Dâmboviței fiind salvat ulterior de un trecător.
Cariera artistică
A devenit unul dintre monștrii sacri ai filmului românesc și unul dintre cei mai populari actori români.
Alături de Colea Răutu și alți actori, a înființat Uniunea Cineaștilor din România.
A colaborat la realizarea emisiunii „Ferma”, specializată pe teme din viața rurală și agricultură, transmisă pe canalul TVR 2.[9]
În 1995, a devenit membru al partidului „Pentru patrie”, alăturându-se camarazilor săi împreună cu care luptase și suferise în închisori.
Filmografie
- Ciulinii Bărăganului (1958)
- Bijuterii de familie (1958)
- Valurile Dunării (1960)
- Secretul cifrului (1960)
- Setea (1961)
- Străzile au amintiri (1962)
- Tudor (1963)
- Neamul Șoimăreștilor (1965)
- Cartierul veseliei (1965)
- Răscoala (1966)
- Haiducii (1966)
- Vremea zăpezilor (1966)
- Castelanii (1967)
- Meandre (1967)
- Răpirea fecioarelor (1968)
- Răzbunarea haiducilor (1968)
- Baltagul (1969)
- Căldura (1969)
- Războiul domnițelor (1969)
- Prieteni fără grai (1969)
- Prea mic pentru un război atît de mare (1970)
- Castelul condamnaților (1970)
- Zestrea domniței Ralu (1971)
- Săptămîna nebunilor (1971)
- Atunci i-am condamnat pe toți la moarte (1972)
- Puterea și adevărul (1972)
- Despre o anume fericire (1973)
- Ultimul cartuș (1973)
- Conspirația (1973)
- Departe de Tipperary (1973)
- 100 de lei (1973) – doar în versiunea cenzurată
- Vifornița (1973)
- Dincolo de nisipuri (1974)
- Frații Jderi (1974)
- Duhul aurului (1974)
- Ștefan cel Mare - Vaslui 1475 (1975)
- Cantemir (1975)
- Mastodontul (1975)
- Zile fierbinți (1975)
- Prin cenușa imperiului (1976)
- Mere roșii (1976)
- Osînda (1976)
- Bunicul și doi delincvenți minori (1976)
- Accident (1977)
- Misterul lui Herodot (1977)
- Buzduganul cu trei peceți (1977)
- Iarba verde de acasă (1977)
- Războiul independenței (serial TV) (1977)
- Toate pînzele sus (serial TV, 1977) - ep. 10-11
- Pentru patrie (1978)
- Vlad Țepeș (1979)
- Drumuri în cumpănă (1979)
- Mihail, cîine de circ (1979)
- Ultima noapte de dragoste (1980)
- Drumul oaselor (1980)
- Burebista (1980)
- Dumbrava minunată (1980) - bunicul Lizucăi
- Cucerirea Angliei (1982)
- Amurgul fântânilor (1983)
- Cireșarii (1984) - moș Timofte
- Sosesc păsările călătoare (1985)
- Mușchetarii în vacanță (1985)
- Mireasma ploilor tîrzii (1985)
- Căsătorie cu repetiție (1985)
- Rămînerea (1991)
- Tusea și junghiul (1992)
- Crucea de piatră (1994)
- Dănilă Prepeleac (1996)
- Triunghiul morții (1999)
- Păcală se întoarce (2006)
- Modigliani (2004)
- Kínai védelem („Apărarea chineză”) (1999)
- Trenul vieții (1998)
- Trahir („A trăda”) (1993)
- Drumul câinilor (1991)
- Căutătorii de aur (1986)
- Convoiul (1981)
- Cumpăna (1979)
- Fair-play (1977)
- Despre o anumită fericire (1973)
- Pădurea pierdută (1971)
- Așteptarea (1970)
- Reconstituirea (1968)
- Merii sălbatici (1964)
- Omul de lângă tine (1961)
- Când primăvara e fierbinte (1960)
- Desfășurarea (1954)
- Nepoții gornistului (1953)
- Detectiv fără voie (2001) - bătrânul de pe Strada Meduzei
- Trăsniții (2003) - Tatăl comandantului
Publicații
- În 1958 scrie piesa de teatru Răzeșii lui Bogdan, an în care a avut loc și premiera.
- În 1994 publică volumul de poezii Autografe.[6]
Note
- ^ a b c d Ernest Maftei, Autoritatea BnF
- ^ „copie arhivă”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Bădia Ernest Maftei a urmat în viață doar iubirea și frumosul”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Ernest Maftei 1920-2006[nefuncțională] Libertatea din 20 10 2006
- ^ „ERNEST MAFTEI - Mișcarea Legionară”. miscarea.net. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b c „Ernest Maftei: viața în Paradisul lui Bădia - Ziarul Metropolis”.
- ^ de (), Ernest Maftei, legionarul care a salvat 136 de evrei de la moarte. Ce spunea Bădia despre relația cu Corneliu Zelea Codreanu, Editia de Dimineata
- ^ Antena 1, platforma ta de video entertainment. Știri despre emisiunile și vedetele tale preferate | Antena 1, A1.RO, arhivat din original la , accesat în
- ^ Dan Boicea (), „Badia Maftei a refuzat sa joace in telenovela "Lacrimi de iubire"”, Adevărul
Legături externe
![Commons](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Ernest Maftei la Internet Movie Database
- "Astazi e ziua ta..." - Ernest Maftei[nefuncțională], 6 martie 2006, Jurnalul Național
- A murit actorul Ernest Maftei, HotNews Arhivat în , la Wayback Machine.
- A murit Badia!, 19 octombrie 2006, Evenimentul zilei
- A fost odata... A murit Badia![nefuncțională], 20 octombrie 2006, Dana Andronie, Catalina Iancu, Jurnalul Național
- Remember Ernest Maftei
- Lectia de patriotism: Batranul si steagul, 3 ianuarie 2010, Curentul