Pătrașcu cel Bun
Pătrașcu cel Bun | |
![]() Domn al Țării Românești | |
![]() Pătrașcu cel Bun - litografie publicată de Dimitrie Papazoglu în anul 1891 după fresca de la Mănăstirea Horezu | |
Date personale | |
---|---|
Născut | data necunoscuta |
Decedat | 24 decembrie 1557 |
Înmormântat | Mănăstirea Dealu ![]() |
Părinți | Radu Paisie ![]() |
Copii | Vintilă di Valacchia[*][[Vintilă di Valacchia (Acest om a domnit 4 zile din luna mai a anului 1574, cu ajutorul lui Ioan Vodă cel Viteaz, domn al Moldovei (1572-1574))|]] Petru Cercel Mihai Viteazul ![]() |
Ocupație | monarh ![]() |
Apartenență nobiliară | |
Titluri | prinț |
Familie nobiliară | Dinastia Basarabilor |
![]() | |
Domnie | martie 1554 – 24 decembrie 1557 |
Predecesor | Mircea Ciobanul |
Succesor | Petru cel Tânăr |
Modifică date / text ![]() |
Pătrașcu cel Bun (n. ? – d. ), cunoscut în unele lucrări și ca Petrașcu-Vodă[1][2][3], a fost fiul domnului Radu Paisie și domn al Țării Românești între martie 1554 - 26 decembrie 1557.
Raporturile cu Transilvania
La ordinul Porții, merge cu oaste în Transilvania (1556) spre a restabili pe Ioan Sigismund care, împreună cu mama sa, regina Isabella, trebuiseră să se retragă în Polonia. 14.000 ostași munteni trec Carpații, o parte în luna mai, alta în iulie, iar marele vornic Socol aduce pe regină de la Liov. La 28 octombrie Pătrașcu însuși era la Cluj, mulțumit de rezultat — (la care a cooperat și domnul Moldovei, Alexandru Lăpușneanu). Cum liniștea nu a fost totuși deplin restabilită, a fost nevoie de o nouă acțiune în Transilvania. Pătrașcu n-a mai putut însoți oștile: era bolnav — încă din mai se află la Râmnic pentru aer, îngrijit și de un medic, trimis de sibieni. La 26 decembrie 1557 se produce decesul. Spun unii că voievodul ar fi murit otrăvit chiar de marele vornic Socol, care ar fi avut el însuși gânduri de domnie: lucrul nu este dovedit. Cert este numai că Socol, la revenirea lui Mircea Ciobanul, se refugiază împreună cu fiul său, Radu stolnic, în Transilvania, luând cu el și vistieria defunctului: 400.000 de ducați. (Mai târziu, promite 14.000 ducați ambasadorului Franței, la Istanbul, numai ca să nu fie predat turcilor și ucis). Domnia sa a fost între ani 1554 până la 1557.
Familia
Pătrașcu a fost căsătorit cu Doamna Voica, din neamul boierilor de la Slătioare. Au avut o fiica Maria (măritată în februarie 1555) și trei fii: Petru, căruia i s-a zis mai târziu Cercel (viitorul domn), Vintilă instalat voievod de armatele lui Ioan Vodă cel Viteaz în 1574 (dar numai patru zile) și Petrașcu, zis din Cipru[4]. Potrivit cronicilor oficiale ale lui Mihai Vodă ar fi avut ca fiu postum și nelegitim pe Mihai Viteazul, fapt infirmat de istoriografia mai nouă, începând cu Nicolae Iorga.
Este înmormântat la Mănăstirea Dealu. A fost numit "cel Bun" de istorici, pentru că a avut o domnie liniștită, fără a ucide vreun boier.
Note
Referințe
- Constantin V. Obedeanu, Greciĭ înȚara-Românească: cu o privire generală asupra stăreĭ culturale până la 1717, Stabilimentul Grafic I. V. Socecŭ, 1900, 1060 pagini
- Eudoxiu de Hurmuzaki, Academia Română, Romania. Ministerul Cultelor și Instrucției Publice, Documente privitoare la istoria românilor, Vol. 11, Editura C. Göbl, 1900
- Bogdan Petriceicu Hasdeu, H. Schuchardt, Limba românǎ vorbitǎ între 1550-1600, 1878
- Nicolae Iorga, Histoire des Roumains et de la romanité orientale: Époque des braves (Problème de la Transylvania au XVIe siècle), Vol. 5 din „Histoire des Roumaińs et de la romanité orientale”, 1940
Legături externe
- (redactor șef) Corneliu Diaconovich: Enciclopedia română I-III., W. Kraft, București, 1898–1904
- Dimitrie Gusti: Enciclopedia României, Imprimeria Națională, București, 1938–1943
- (redactor șef) Athanase Joja: Dicționar enciclopedic român I-IV., Editura Politica, București, 1962–1966
- Rezachevici, Constantin: Cronologia a domnilor din Țara Românească și Moldova a. 1324 – 1881, Editura Enciclopedică, București, 2001 [1]
- Vasile Mărculeț – Alexandru V. Ștefănescu – Stănel Ion – Gherghina Boda – George Marcu – Mihai Chiriac – Elena Gabriela Maximciuc – Ioan Mărculeț – Stan Stoica: Dicționarul domnilor Țării Românești și ai Moldovei, Editura Meronia, București, 2009 [2]
- Radu Lungu: Domnitori si Principi ai Tărilor Române, Editura Paideia, București, 2010 [3]
- ro Revista Agero
Predecesor: Mircea Ciobanul | ![]() 1554 – 1557 | Succesor: Petru cel Tânăr |