Reacție Gattermann
Reacția Gattermann este o reacție organică de formilare în care un amestec de acid cianhidric și acid clorhidric reacționează cu un compus aromatic formând o aldehidă aromatică. Reacția este similară cu acilarea Friedel-Crafts și se realizează cu acid clorhidric și un catalizator acid Lewis (de exemplu, cu clorură de aluminiu AlCl3):
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/Gattermann_I.png/400px-Gattermann_I.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/Gattermann_II.png/700px-Gattermann_II.png)
Reacția a fost denumită după chimistul german Ludwig Gattermann[1] Este similară cu reacția Hoesch în care se folosește în schimb un nitril.
Reacția poate fi simplificată prin înlocuirea amestecului HCN/AlCl3 cu cianură de zinc.[2] Deși este foarte toxică, Zn(CN)2 este un compus solid, ceea ce o face mai ușor de manipulat decât acidul cianhidric gazos.[3] Zn(CN)2 reacționează cu acidul clorhidric formând reactantul, iar Zn(CN)2 este și catalizator acid Lewis in-situ. Utilizând Zn(CN)2 se poate obține mesitaldehidă din mesitilen.[4]
Mecanism de reacție
Reacția Gattermann este o reacție de substituție electrofilă aromatică.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Gattermann_synthesis_mech1-Seite001.svg/700px-Gattermann_synthesis_mech1-Seite001.svg.png)
Variante
Reacția Gattermann-Koch
Reacția Gattermann-Koch, denumită după Ludwig Gattermann și Julius Arnold Koch,[5] este o variantă a reacției Gattermann în care se utilizează monoxid de carbon (CO) în locul acidului cianhidric.[6]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3e/Gattermann-Koch.svg/450px-Gattermann-Koch.svg.png)
Spre deosebire de reacția Gattermann, această variantă nu se poate aplica fenolului sau eterilor fenolici.[3] În plus, când se utilizează clorura de zinc pe post de catalizator, este necesară și prezența unor urme de co-catalizator de clorură de cupru (I).
Note
- ^ Gattermann, L.; Berchelmann, W. (). „Synthese aromatischer Oxyaldehyde”. Berichte der deutschen chemischen Gesellschaft. 31 (2): 1765–1769. doi:10.1002/cber.18980310281.
- ^ Adams R.; Levine, I. (). „Simplification of the Gattermann Synthesis of Hydroxy Aldehydes”. J. Am. Chem. Soc. 45 (10): 2373–77. doi:10.1021/ja01663a020.
- ^ a b Adams, Roger (). Organic Reactions, Volume 9. New York: John Wiley & Sons, Inc. pp. 38 & 53–54. doi:10.1002/0471264180.or009.02. ISBN 9780471007265.
- ^ Fuson, R. C.; Horning, E. C.; Rowland, S. P.; Ward, M. L. (), „Mesitaldehyde”, Org. Synth., doi:10.15227/orgsyn.023.0057 ; Collective Volume, 3, p. 549
- ^ Gattermann, L.; Koch, J. A. (). „Eine Synthese aromatischer Aldehyde”. Chemische Berichte. 30 (2): 1622–1624. doi:10.1002/cber.18970300288.
- ^ Li, Jie Jack (). Name Reactions: A Collection of Detailed Reaction Mechanisms (available on Google Books) (ed. 2nd). Springer. p. 157. ISBN 3-540-40203-9.