Milutin Garašanin (političar)
Za ostale upotrebe, v. Milutin Garašanin (razvrstavanje).
Milutin Garašanin | |
![]()
| |
Biografija | |
---|---|
Datum rođenja | (1843-02-22)22. 2. 1843. |
Mesto rođenja | Beograd (Kneževina Srbija) |
Datum smrti | 5. 3. 1898. (dob: 55) |
Mesto smrti | Pariz (Francuska) |
Mandat(i) | |
Premijer Srbije | |
Prethodnik | Nikola Hristić |
Naslednik | Jovan Ristić |
uredi ![]() |
Milutin Garašanin (Beograd, 22. februar 1843. – Pariz, 5. mart 1898) je bio srpski političar, predsednik Vlade i ministar.
Biografija
Rođen je od oca Ilije, pisca „Načertanija“ i predsednika srpske vlade u dva navrata, i majke Sofije rođene Danić rođen 10/22. februara 1843. godine.
Završio je artiljerijsku školu u Mecu u Francuskoj, a posle toga živeo na očevom imanju u Grockoj i bavio se mlinarskom industrijom. U srpsko-turskom ratu 1876. učestvovao je u činu artiljerijskog kapetana a u ratu sa Turskom 1877/78. bio je pomoćnik načelnika Javorske vojske u činu majora. Vojnu karijeru je završio u činu pukovnika.
Od 1881. do 1883. godine bio je ministar unutrašnjih dela. U januaru 1881. godine sa grupom mladokonzervativaca osnovao je Srpsku naprednu stranku i postao njen predsednik.
Saradnik je njenog časopisa „Videlo“ i osnivač časopisa Pogled. Godine 1883/84. odlazi na diplomatsku službu u Beč u svojsvu poslanika, a 1. marta 1884. postaje predsednik vlade i ministar spoljnih poslova do 23. marta 1886. godine a od tada pored uzima resor unutrašnjih poslova do 25. juna 1887. kada je razrešen, a kabinet sastavljaju liberali na čelu sa Jovanom Ristićem.
Od tada do 1889. godine urednik je stranačkog časopisa „Videlo“, a 1894. godine odlazi za poslanika Srbije u Parizu gde ostaje do 1895. godine kada postaje predsednik Narodne Skupštine Kraljevine Srbije.
Umro je u Parizu 21. februara/5. marta 1898. godine.
Garašanin je bio veoma cenjen kao publicista i govornik, najbolji na tadašnjoj političkoj sceni. Pored vojnih nauka koje je izučio imao je diplomu i politehničke akademije a 1893. godine izabran je za akademika Srpske kraljevske akademije.
On je učesnik prvog telefonskog razgovora na relaciji Beograd - Niš 1886. Sa druge strane linije, u Nišu, je bio kralj Milan Obrenović. Zbog slabe čujnosti i lošeg kvaliteta telefonske linije kralj je više puta ponavljao „Milutine, govori glasnije!“. Na kraju Garašanin je odgovorio: „Vaše Visočanstvo, ja govorim tako jako, da kada bi se popeo na toranj Saborne crkve Vi biste me nesumnjivo morali čuti u Nišu i bez telefona“
Autor je i književnih dela od kojih je najznačajnije Dokolice napisano 1892. godine.
Povezano
- Poreska reforma iz 1884. godine
- Garašanin
- Prva vlada Milutina Garašanina
- Druga vlada Milutina Garašanina
- Treća vlada Milutina Garašanina
- Spisak predsednika Vlada Srbije
- Spisak ministara inostranih poslova Srbije
Literatura
- Stokes, Gale (1990). Politics as Development: The Emergence of Political Parties in Nineteenth Century Serbia. Duke University Press.
Spoljašnje veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- Biografija na sajtu SANU[mrtav link]
- Momir Samardžić: Delatnost Milutina Garašanina na organizovanju srpske propagande u Staroj Srbiji i Makedoniji 1885. godine - koreni i plan
- p
- r
- u
Ministarstva
- Milan Piroćanac
- Nikola Hristić
- Milutin Garašanin
- Jovan Ristić
- Sava Grujić
- Nikola Hristić
- Kosta Protić
- Sava Grujić
- Nikola Pašić
- Jovan Avakumović
- Lazar Dokić
- Sava Grujić
- Đorđe Simić
- Svetomir Nikolajević
- Nikola Hristić
- Stojan Novaković
- Đorđe Simić
- Vladan Đorđević
- Aleksa Jovanović
- Mihailo Vujić
- Petar Velimirović
- Dimitrije Cincar-Marković
![Kraljevina Srbija](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Flag_of_Serbia_%281882%E2%80%931918%29.svg/60px-Flag_of_Serbia_%281882%E2%80%931918%29.svg.png)
Ministarskog
saveta