Natrijum acetat
Natrijum acetat | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
![]() | ![]() | ||
IUPAC ime |
| ||
Naziv po klasifikaciji | Natrijum etanoat | ||
Identifikacija | |||
CAS registarski broj | 127‑09‑3 ![]() | ||
PubChem[1][2] | 517045 | ||
ChemSpider[3] | 29105 ![]() | ||
UNII | NVG71ZZ7P0 ![]() | ||
ChEBI | 32954 | ||
ChEMBL[4] | CHEMBL1354 ![]() | ||
RTECS registarski broj toksičnosti | AJ4300010 (anhydrous) AJ4580000 | ||
ATC code | B05XA08 | ||
Jmol-3D slike | Slika 1 | ||
| |||
| |||
Svojstva | |||
Molekulska formula | C2H3NaO2 | ||
Molarna masa | 82.03 g mol−1 | ||
Agregatno stanje | beo prah | ||
Gustina | 1.528 g/cm3 1.45 g/cm3 (trihidrat) | ||
Tačka topljenja | 324 °C (anhidrat) | ||
Tačka ključanja | 881.4 °C (anhidrat) | ||
Rastvorljivost u vodi | 36.2 g/100 ml (0 °C) 46.4 g/100 mL (20 °C) 139 g/100 mL (60 °C) 170.15 g/100 mL (100 °C) | ||
Rastvorljivost | rastvorna u etanolu (5.3 g/100 mL (trihidrat) | ||
Baznost (pKb) | 9.25 | ||
Indeks prelamanja (nD) | 1.464 | ||
Struktura | |||
Kristalna rešetka/struktura | monoklonalna | ||
Opasnost | |||
Podaci o bezbednosti prilikom rukovanja (MSDS) | Spoljašnji MSDS | ||
Opasnost u toku rada | Iritant | ||
NFPA 704 | ![]() 1 1 0 | ||
Tačka paljenja | 250 °C | ||
Tačka spontanog paljenja | 607 °C | ||
Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje (25 °C, 100 kPa) materijala | |||
Infobox references |
Natrijum acetat je bezbojna so natrijuma sa sirćetnom kiselinom. Dobija se putem reakcije natrijum hidroksida, natrijum karbonata ili natrijum hidrogen karbonata sa sirćetnom kiselinom. Ova so ima slab sirćetni miris.[5]
Osobine
Iz vodenog rastvora natrijum acetat kristalizira sa 3 mola kristalne vode: Na(CH3COO) • 3 H2O. Ovaj trihidrat formira velike bezbojne kristale.[6] Dobro je rastvorljiv u vodi (612 g/l pri 20 °C). Raspada se na 58 °C. Na višim temperaturama isparava kristalna voda, te nastaje bezvodni natrijum acetat Na(CH3COO). Ova bezvodna so je takođe bezbojna. Ona je veoma higroskopna, te lako vezuje vlagu iz vazduha. Nešto slabije je rastvorljiva u vodi (365 g/l pri 20 °C).[7] Smješa natrijum acetata i sirćetne kiseline se koristi kao pufer, što znači da njena pH vrednost ostaje gotovo ista nakon dodavanja (manjih količina) baza ili kiselina.[8] Natrijum acetat se slabo rastvara u alkoholima.
Upotreba
Natrijum acetat kao dodatak hrani nosi oznaku E262. Koristi se kao regulator kiselina, i kao sredstvo za konzerviranje voća i povrća, zatim za konzerviranje peciva, ribe, salate, majoneza i drugih namirnica.
Povezano
Literatura
- ↑ Li Q, Cheng T, Wang Y, Bryant SH (2010). „PubChem as a public resource for drug discovery.”. Drug Discov Today 15 (23-24): 1052-7. DOI:10.1016/j.drudis.2010.10.003. PMID 20970519. edit
- ↑ Evan E. Bolton, Yanli Wang, Paul A. Thiessen, Stephen H. Bryant (2008). „Chapter 12 PubChem: Integrated Platform of Small Molecules and Biological Activities”. Annual Reports in Computational Chemistry 4: 217-241. DOI:10.1016/S1574-1400(08)00012-1.
- ↑ Hettne KM, Williams AJ, van Mulligen EM, Kleinjans J, Tkachenko V, Kors JA. (2010). „Automatic vs. manual curation of a multi-source chemical dictionary: the impact on text mining”. J Cheminform 2 (1): 3. DOI:10.1186/1758-2946-2-3. PMID 20331846. edit
- ↑ Gaulton A, Bellis LJ, Bento AP, Chambers J, Davies M, Hersey A, Light Y, McGlinchey S, Michalovich D, Al-Lazikani B, Overington JP. (2012). „ChEMBL: a large-scale bioactivity database for drug discovery”. Nucleic Acids Res 40 (Database issue): D1100-7. DOI:10.1093/nar/gkr777. PMID 21948594. edit
- ↑ Housecroft C. E., Sharpe A. G. (2008). Inorganic Chemistry (3rd izd.). Prentice Hall. ISBN 978-0-13-175553-6.
- ↑ Lide David R., ur. (2006). CRC Handbook of Chemistry and Physics (87th izd.). Boca Raton, FL: CRC Press. 0-8493-0487-3.
- ↑ Rajković M. B. i saradnici (1993). Analitička hemija. Beograd: Savremena administracija.
- ↑ Thomas L. Lemke, David A. Williams, ur. (2002). „Chapter 2. Drug design and relationship of functional groups to pharmacologic activity; Physicochemical properties of drugs acid/base properties”. Foye's Principles of Medicinal Chemistry (5 izd.). Baltimore: Lippincott Willams & Wilkins. ISBN 0-7817-4443-1.
- p
- r
- u
NaAlO2 • NaBH3(CN) • NaBH4 • Na2B4O7 10 H2O • NaBr • NaBrO3 • NaCH3COO • NaCFH2COO • NaHCOO • NaCN • NaC6H5CO2 • NaC6H4(OH)CO2 • NaC18H35O2 • NaCl • NaClO • NaClO2 • NaClO3 • NaClO4 • NaF • NaH • NaHCO3 • NaH2PO4 • Na2HPO4 • Na3PO4 • NaHSO3 • NaHSO4 • NaI • NaIO3 • NaIO4 • NaMnO4 • NaNH2 • NaNO2 • NaNO3 • NaN3 • NaOH • NaO2 • NaPO2H2 • NaReO4 • NaSCN • NaSH • NaTcO4 • NaVO3 • Na2CO3 • 2 Na2CO3 3 H2O2 • Na2C2O4 • Na2CrO4 • Na2Cr2O7 • Na2MnO4 • Na2MoO4 • Na2O • Na2O2 • Na2O(UO3)2 • Na2S • Na2SO3 • Na2SO4 • Na2S2O3 • Na2S2O4 • Na2S2O5 • Na2S2O6 • Na2S2O7 • Na2S2O8 • Na2Se • Na2SeO3 • Na2SeO4 • Na2SiO3 • Na2Te • Na2TeO3 • Na2Ti3O7 • Na2U2O7 • NaWO4 • Na2Zn(OH)4 • Na3N • Na3P • Na3VO4 • Na4Fe(CN)6 • Na5P3O10 • NaBiO3