Fermentacija mlečne kiseline
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Lactic-acid-skeletal.svg/250px-Lactic-acid-skeletal.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Output_HyoqD2_%281%29.gif/250px-Output_HyoqD2_%281%29.gif)
Fermentacija mlečne kiseline je metabolički proces kojim se glukoza i drugi heksozni šećeri (kao i disaharidi šestougljeničnih šećera, e.g. saharoza ili laktoza) konvertuju u ćelijsku energiju i metabolit laktat. Ovo je reakcija anaerobna fermentacije, koja se javlja u nekim bakterijama i životinjskim ćelijama, kao što su mišićne ćelije.[1][2][3]
Ako je kiseonik prisutan u ćeliji, mnogi organizmi će zaobići fermentaciju i biti sprovesti ćelijsku respiraciju; međutim, fakultativni anaerobni organizmi će fermentisati i disati u prisustvu kiseonika.[3] Ponekad čak i kad je kiseonik prisutan i aerobni metabolizam se odvija u mitohondrijama, ako se piruvat nakuplja brže nego što može da bude metabolizovan, fermentacija će se odvijati.
Laktatna dehidrogenaza katalizuje konverziju piruvata u laktat uz istovremenu konverziju NADH u NAD+.
Pri homolaktičkoj fermentaciji, jedan molekul glukoze se konvertuje u dva molekula mlečne kiseline. Heterolaktična fermentacija, za razliku od toga, proizvodi ugljen-dioksid i etanol pored mlečne kiseline, u procesu koji se naziva fosfoketolazni put.[1]
Biohemija
Homofermentacioni proces
Sveukupno, homofermentativna mlečno kiselinska fermentacija konvertuje šestougljenični šećerni molekul u dva molekula mlečne kiseline, skladišteći oslobođenu energiju u dva ATP molekula. Sledeća jednačina opisuje ovaj neto rezultat:
Heterofermentacioni proces
Heterofermentativne bakterije (npr. Leuconostoc mesenteroides, Lactobacillus bifermentous, Leconostoc lactis) proizvode jedan molekul laktata iz jednog molekula glukoze, kao i CO2 i sirćetnu kiselinu ili etanol.
Reference
- ^ а б „Fermented Fruits and Vegetables - A Global SO Perspective”. United Nations FAO. 1998. Приступљено 10. 6. 2007.
- ^ University, Ohio State (3. 4. 1998). „Glycolysis and Fermentation”. Архивирано из оригинала 17. 1. 2010. г. Приступљено 12. 1. 2010.
- ^ а б Campbell, Neil; Reece, Jane (2005). Biology, 7th Edition. Benjamin Cummings. ISBN 978-0-8053-7146-8.
- p
- r
- u
Aerobno disanje | |
---|---|
Anaerobno disanje |
Proteinski metabolizam | |||||
---|---|---|---|---|---|
Metabolizam ugljenih hidrata (katabolizam ugljenih hidrata i anabolizam) |
| ||||
Lipidni metabolizam (lipoliza, lipogeneza) |
| ||||
Aminokiselina | |||||
Nukleotidni metabolizam | |||||
Drugi |