Sarkozin
![]() | |
Nazivi | |
---|---|
IUPAC naziv 2-(Metilamino)sirćetna kiselina[1] | |
Identifikacija | |
| |
3D model (Jmol) |
|
3DMet | B01190 |
Bajlštajn | 1699442 |
ChEBI |
|
ChemSpider |
|
ECHA InfoCard | 100.003.217 |
EC broj | 203-538-6 |
Gmelin Referenca | 2018 |
KEGG[2] |
|
PubChem[3][4] C ID |
|
UNII |
|
SMILES
| |
Svojstva | |
C3H7NO2 | |
Molarna masa | 89,09 g·mol−1 |
Agregatno stanje | Beli kristali |
Miris | Bez mirisa |
Rastvorljivost u vodi | 89,09 g L−1 (na 20 °C) |
log P | 0,599 |
Kiselost (pKa) | 2,36 |
Baznost (pKb) | 11,64 |
λmax | 260 nm |
Apsorbancija | 0,05 |
Termohemija | |
Specifični toplotni kapacitet, C | 128,9 J K−1 mol−1 |
Std entalpija formiranja (ΔfH⦵298) | −513,50 – 512.98 kJ mol−1 |
Std entalpija sagorevanja ΔcH | −1667,84 – 1667.54 kJ mol−1 |
Srodna jedinjenja | |
Srodne alkanoinske kiseline |
|
Srodna jedinjenja | Dimetilacetamid |
Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje materijala (na 25 °C [77 °F], 100 kPa). | |
![]() ![]() ![]() | |
Reference infokutije | |
Sarkozin (N-metilglicin) je intermedijer i nusproizvod u sintezi i degradaciji glicina. Sarkozin se metaboliše do glicina enzimom sarkozin dehidrogenaza, kod glicin-N-metil transferaza generariše sarkozin iz glicina. Sarkozin je prirodna aminokiselina prisutna u mišićnim i drugim telesnim tkivima. U laboratoriji se može sintetisati iz hlorosirćetne kiseline i metilamina. Sarkozin ima sladak ukus i rastvara se u vodi. On se koristi u proizvodnji biorazgradivih surfaktanata i pasti za zube, i za niz drugih oblika primena.
Sarkozin je sveptisutan u biološkim materijalima i u hrani poput žumanceta, ćuretine, šunke, povrća, mahuna, etc. Sarkozin se formira iz holina unesenog hranom i metabolizmom metionina. On se brzo razlaže do glicina. Koncentracija sarkozina u krvnom serum prosečne osobe je 1,59 ± 1,08 nM.[5]
Reference
- ^ „Sarcosine - Compound Summary”. PubChem Compound. USA: National Center for Biotechnology Information. 16. 9. 2004. Identification. Приступљено 21. 4. 2012.
- ^ Joanne Wixon; Douglas Kell (2000). „Website Review: The Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes — KEGG”. Yeast. 17 (1): 48—55. doi:10.1002/(SICI)1097-0061(200004)17:1<48::AID-YEA2>3.0.CO;2-H.
- ^ Li Q, Cheng T, Wang Y, Bryant SH (2010). „PubChem as a public resource for drug discovery.”. Drug Discov Today. 15 (23-24): 1052—7. PMID 20970519. doi:10.1016/j.drudis.2010.10.003. уреди
- ^ Evan E. Bolton; Yanli Wang; Paul A. Thiessen; Stephen H. Bryant (2008). „Chapter 12 PubChem: Integrated Platform of Small Molecules and Biological Activities”. Annual Reports in Computational Chemistry. 4: 217—241. doi:10.1016/S1574-1400(08)00012-1.
- ^ Allen, RH; Stabler, SP; Lindenbaum, J (1993). „Serum betaine, N,N-dimethylglycine and N-methylglycine levels in patients with cobalamin and folate deficiency and related inborn errors of metabolism”. Metabolism: clinical and experimental. 42 (11): 1448—60. PMID 7694037. doi:10.1016/0026-0495(93)90198-W.
Vidi još
- p
- r
- u
Alanin • Aspartat • Cikloserin • DMG • GABA • Glutamat • Glicin • Hipotaurin • Kinurenska kiselina (Transtorin) • NAAG (Spaglumska kiselina) • NMG (Sarkozin) • Serin • Taurin • TMG (Betain)
1,4-BD • Acetilholin • GBL • GHB • Histamin