Finländska krigsbarn
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f2/Finnish_war_children_1944.jpg/250px-Finnish_war_children_1944.jpg)
De finländska krigsbarnen (finska: Sotalapset) skickades från Finland till Sverige under andra världskriget. Under vinterkriget 1939–1940 och fortsättningskriget 1941–1944 reste cirka 70 000 barn från Finland till Sverige.[1] Det var barn från både finska (finskspråkiga) och finlandssvenska (svenskspråkiga) hem. Drygt 5 000 återvände inte till Finland utan adopterades av sin svenska fosterfamilj eller fick stanna efter överenskommelse med barnens biologiska föräldrar.[2] Krigsbarn skickades även till Danmark och Norge, dock i betydligt mindre utsträckning.
Barnförflyttningen till Sverige
Redan under vinterkriget 1939 började barn från östra Finland att anlända till Sverige. Snabbt bildades det genom samverkan många olika hjälporganisationer, som Centrala Finlandshjälpen och i Finland Nordiska Hjälpcentralen. Viljan att ta emot ett barn var stort. Efterfrågan var ibland större än det fanns barn att tillgå. I Sverige var samhörigheten med Finland djupt rotad efter den långa tid som Finland var en del av Sverige. Dessutom har det alltid funnits nära länkar till den svensktalande befolkningen i Finland, dvs. finlandssvenskarna. Många fosterhem öppnades i Sverige liksom ett flertal barnhem. Transporterna från Finland gick företrädesvis med båt. Även tågtransporter via Haparanda var betydande. Många av barnen var undernärda men de flesta var friska. Drygt 5 000 av barnen var sjuka och fick vårdas på sjukhus. Många av de sjuka hade bentuberkulos och annan tuberkulos och fick vårdas på sanatorier.[1]
De finländska krigsbarnens lott har skildrats i ett flertal vetenskapliga och populärvetenskapliga böcker och även i filmen Den bästa av mödrar från 2005 (baserad på en bok av Heikki Hietamies). Längdskidåkaren Toini Gustafsson Rönnlund kom som finländskt krigsbarn till Sverige. Ett annat finländskt krigsbarn var Timo Kärnekull, grundare till bokförlaget Askild & Kärnekull. Den finlandssvenska psykologen Barbara Mattssons forskning inspirerades av egna erfarenheter som krigsbarn i Sverige. Författaren Carita Nyström bearbetade sina minnen som krigsbarn i romanen Den förvandlade gatan (1991).
Aktuell forskning
Idag anses det att transporterna av krigsbarnen både hade goda och dåliga sidor. Många har som vuxna goda minnen från sin tid i Sverige och kan t.ex. prata två språk. Vissa har känslor av övergivenhet och upplever psykiskt lidande p.g.a. att de fick lämna sina biologiska föräldrar.[3] Några av dessa har ansökt om skadestånd från svenska staten. Den stora hjälpviljan kunde också bero på att man från svensk sida kunde visa att man tog aktiv del i kriget genom att hjälpa Finland i en svår tid. Istället för att ställa upp med militär hjälp och riskera att svenskar skulle dödas, så kunde man bidra genom att rädda de barn och familjer, som led i kriget.[4]
Se även
Referenser
- ^ [a b] Finska krigsbarn i Nationalencyklopedins nätupplaga. Läst 24 november 2015.
- ^ Kavén, Pertti (1994). 70.000 små öden. Översättning av Karl Sahlgren. Otalampi: Sahlgren. sid. 186. Libris 1863356. ISBN 952-9543-50-6
- ^ Pettersson, Tobias (16 februari 2020). ”Forskare: Krigsbarnen borde inte ha separerats från sina föräldrar”. Hufvudstadsbladet: s. 20–22. https://www.hbl.fi/artikel/forskare-krigsbarnen-borde-inte-ha-separerats-fran-sina-foraldrar/. Läst 16 februari 2020.
- ^ Kavén, Pertti: ”De finska krigsbarnen.” Populär historia 2013-10-23.
Vidare läsning
- De finska krigsbarnens svenska öde, Understreckare i Svenska Dagbladet den 4 februari 2024 av Susanna Alakoski.
- Mattsson, Barbara (2018) (på engelska) (PDF). A life time in exile: Finnish war children in Sweden after the war. An interview study with a psychological and psychodynamic approach. JYU Dissertations, 22. Jyväskylä: University of Jyväskylä. ISSN 2489-9003. ISBN 978-951-39-7565-4. https://jyx.jyu.fi/handle/123456789/59711. Läst 4 februari 2024
- Mosesson, Måns (4 februari 2024). ”Krigsbarnet Erkki: Kriget är orsaken till allt jag blev”. Hufvudstadsbladet: s. 12–15. http://www.hbl.fi/artikel/7ca70418-3098-5e37-be10-b27cc16e673b.
- Nehlin, Ann (2024). De finska krigsbarnen: Ett nordiskt familjedrama. Stockholm: Natur & Kultur. Libris dww2bwdzbh7tr2ht. ISBN 978-91-27-18348-3
- Rossi, Tapani (2008). Räddade till livet: Om en stor svensk hjälpinsats för Finlands barn 1939–1949. Höör: Tapani Rossi. Libris 10952487. ISBN 978-91-633-2619-6
- Finska krigsbarns livsberättelser: att leva med uppbrott och rotlöshet. Tornedalica, 0495-890X ; 54. Luleå: Tornedalica. 2003. Libris 9395894. ISBN 9163148129
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Finländska krigsbarn.
Bilder & media- Krigsbarn i Uppslagsverket Finland (webbupplaga, 2012). CC-BY-SA 4.0