Fiolen
Land | ![]() |
---|---|
Län | Kronobergs län |
Kommun | Alvesta kommun |
Landskap | Småland |
Socken | Moheda socken |
Koordinater | |
WGS 84 | 57°05′01″N 14°31′51″Ö / 57.08374°N 14.53085°Ö / 57.08374; 14.53085 (Fiolen) |
SWEREF 99 TM | 6326806, 471565 |
![]() ![]() Fiolen Topografisk karta över Fiolen. | |
![]() Karta över sjön Fiolen. | |
Mått | |
Areal | 1,55 km² [1] |
Höjd | 225 m ö.h. [2] |
Strandlinje | 6,68 km [2] |
Medeldjup | 3,9 m [1] |
Maxdjup | 10 m [1] |
Volym | 7 030 000 m³ [1] |
Flöden | |
Huvudavrinningsområde | Mörrumsåns huvudavrinningsområde (86000) |
VattendragsID (VDRID) | 633443-142408 |
Status[1] | |
Ekologisk status | ![]() |
Kemisk status (exkl. kvicksilver) | ![]() |
Miljöproblem[2] | |
Försurning | ![]() |
Övergödning | ![]() |
Miljögifter (exkl. kvicksilver) | ![]() |
Främmande arter | ![]() |
Källa | VISS (SE633025-142267) |
Övrigt | |
SjöID | 633025-142267 |
ID vattenförekomst | SE633025-142267 |
Vattenytans ID (VYID) | 632933-142273 |
Vattendistrikt | Vattenmyndigheten Södra Östersjön (SE4) |
Natura 2000 | Fiolenområdet (SE0320141)[3] |
Limnisk ekoregion | Sydsvenska höglandet, söder om norrlandsgränsen, över 200 m ö.h. |
Delavrinningsområde | |
Delavrinning ID (AROID) | 632907-142261 |
Namn | Utloppet av Fiolen |
Areal | 5,46 km² |
Vattenytor | 1,55 km² |
Sjöprocent | 28,39 % |
Ackumulerad areal uppströms | 5,45 km² |
Biflödesordning | 3 |
VattendragsID (VDRID) | 633443-142408 |
Avstånd till havet | 131 km |
Medelhöjd | 230 m ö.h. |
Område nedströms | 633181-142382 |
Källor | [4][5][6] |
Fiolen är en sjö i Alvesta kommun i Småland och ingår i Mörrumsåns huvudavrinningsområde. Sjön är 10 meter djup, har en yta på 1,55 kvadratkilometer och är belägen 225 meter över havet. Fiolen ligger i Fiolenområdets Natura 2000-område.[3] Vid provfiske har abborre, gädda, mört och sik fångats i sjön.[7]
Delavrinningsområde
Fiolen ingår i det delavrinningsområde (632907-142261) som SMHI kallar för Utloppet av Fiolen. Medelhöjden är 230 meter över havet och ytan är 5,46 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 131 kilometer.[6] Avrinningsområdet består mestadels av skog (37 procent), öppen mark (11 procent) och jordbruk (17 procent). Avrinningsområdet har 1,55 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 28,3 procent.[5]
Se även
Källor
- ^ [a b c d] ”Sjölyftet” (Microsoft Excel). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.11384!Sjolista.xls. Läst 10 december 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Vattenytor (SVAR 2012)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.31148!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/Vy_y_2012_2c.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ [a b] ”Naturvårdsverkets sammanställning av Natura 2000-områden” (Esri Shape). Naturvårdsverket. http://gis-services.metria.se/nvfeed/atom/annex1.xml. Läst 7 oktober 2012.
- ^ ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Ackumulerade delavrinningsområden (SVAR 2010)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.22092!svaro_2010_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – delavrinningsområden (SVAR 2010)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.20768!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/aro_y_2010_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Delavrinningsområden (SVAR 2012)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.24469!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/aro_y_2012_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ ”Fångst arter förekomst” (Sökmotor). SLU. http://aquarapport.slu.se/default.aspx?ID=3. Läst 7 oktober 2012.
- SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden
Externa länkar
- Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE)
- Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
- Fiolen på VISS
![]() | Denna sjöartikel är maskinellt skapad och ett samarbete mellan Wikipedia och VISS. Du kan se hur artikeln är gjord på sidan Projekt Sveriges sjöar och diskutera utformningen på diskussionssidan. Fler maskinellt skapade sjöartiklar finns i kategorin robotskapade sjöartiklar. När innehållet har kontrollerats kan mallen tas bort. |