Kautokeino kommun
Kautokeino kommun | |||
Kautokeino Guovdageainnu suohkan | |||
Kommun | |||
![]() | |||
| |||
Land | ![]() | ||
---|---|---|---|
Fylke | Finnmark fylke | ||
Höjdläge | 319 m ö.h. | ||
Koordinater | 69°0′41″N 23°2′29″Ö / 69.01139°N 23.04139°Ö / 69.01139; 23.04139 | ||
Centralort | Kautokeino | ||
Area | 9 707,35 km² (2020)[3] | ||
- land | 8 968,87 km² (2020) | ||
- vatten | 738,48 km² | ||
Folkmängd | 2 847 (2023)[4] | ||
Befolkningstäthet | 0 invånare/km² | ||
Grundad | 1851[1] | ||
- Utbruten ur | Porsangers kommun (1851)[1] | ||
Politik | |||
- Kommunstyrelsens ordförande | Hans Isak Olsen (2019–) (Kautokeino Fastboendes Liste)[2] | ||
Tidszon | CET (UTC+1) | ||
- sommartid | CEST (UTC+2) | ||
Kommunkod | 2011 (–2019) 5430 (2020–2023) 5612 (2024–) | ||
Geonames | 779327 | ||
Målform | bokmål och nordsamiska[5] | ||
![]() Kautokeino kommun i Finnmark fylke. | |||
![]() Finnmark fylke i Norge. | |||
Wikimedia Commons: Kautokeino (municipality) | |||
Webbplats: https://www.guovdageainnu.suohkan.no/ | |||
Redigera Wikidata |
Kautokeino kommun (nordsamiska: Guovdageainnu suohkan, norska: Kautokeino (fil) kommune) är en kommun i Finnmark fylke i norra Norge. Väg E45 går genom Kautokeino kommun.
Av befolkningen i Kautokeino kommun talar 80-90 % nordsamiska. Kommunen har både samiska och norska som administrationsspråk och kommunen ingår i förvaltningsområdet för samiska språk. Kommunen är till ytan den största i Norge och har ungefär 2.900 invånare.
Kautokeino kommun gränsar i norr mot kommunerna Kvænangen och Alta, i öster mot Karasjoks kommun och i väster mot Nordreisa kommun. I söder gränsar kommunen mot Enontekis kommun i Finland. Kommunens centralort är orten Kautokeino (Guovdageaidnu) och andra orter är Máze (Masi), Stornes och Sjuosjavri.
Historia
Kautokeinoområdets nationella tillhörighet var redan under 1500-talet omstridd. Kung Karl IX av Sverige beordrade under sin regeringstid att svenska kyrkor skulle anläggas längs älvarna i området, något som dock inte realiserades då. År 1673 inrättades emellertid ett svenskt pastorat i Kautokeino, lydande under Härnösands stift, men byggandet av en församlingskyrka kom till stånd först 1701, året för tätortens grundande, under församlingens tredje kyrkoherde Anders Nicolai Tornensis.
Områdets svenska överhöghet upphörde 1751 genom att Sverige då avträdde det genom Strömstadstraktaten, en generell gränsreglering med Danmark-Norge. Detta ledde till protester från borgare i Torneå, vilka därmed förlorade sina handelsrättigheter i området.
1851 grundas Kautokeinos kommun ur delar av Kistrands kommun som 1866 bytte namn till Porsanger.[6]
År 1852 ägde Kautokeinooroligheterna rum, då byns handelsman och länsman dödades vid ett upplopp, och ett antal personer misshandlades, av andligt väckta samer.
Den danske fotografen Sophus Tromholt publicerade bilder av landskap och samiskt folkliv i Kautokeino i Billeder fra lappernes land år 1885.
Från september 1987 har kommunen ett officiellt samiskt namn, Guovdageaidnu.[6]
Kautokeino kommun är ett centrum för samisk kultur och utbildning. Där finns Samiska högskolan med forskning i högskolans forskningsinstitut Samisk forskningsinstitutt. Högskolan är lokaliserad till den år 2009 invigda samiska vetenskapsbyggnaden Diehtosiida, där också Samisk arkiv och resurscentret för ursprungsbefolkning Gáldu är inrymda.
Beaivváš Sámi Teahter är också lokaliserad i Kautokeino.
Buletjavris lägerområde, 2,5 kilometer från tätorten Kautokeinos centrum. utgör den norra slutstationen för vandringsleden Nordkalottleden.
Befolkningsutveckling
Befolkningsutvecklingen i Kautokeino kommun 1955–2020[7] | ||||
---|---|---|---|---|
År | Folkmängd | |||
1955 | 1 670 | |||
1960 | 1 863 | |||
1965 | 2 155 | |||
1970 | 2 507 | |||
1975 | 2 791 | |||
1980 | 2 855 | |||
1985 | 2 925 | |||
1990 | 2 953 | |||
1995 | 3 141 | |||
2000 | 3 068 | |||
2005 | 2 997 | |||
2010 | 2 949 | |||
2015 | 2 914 | |||
2020 | 2 910 | |||
Anm: Uppgifterna avser förhållandena den 1 januari. |
Kautokeino år 1821
” | Byn är nästan övergiven på sommaren. Renarna och boskapen äro på bete och endast få människor synas till, de flesta invånare har dragit till bergen eller befinner sig på fiske i vid kusten. I byn finnes tio eller tolv gårdar. Boningshusen voro uppförda av stockar och de för boskapen avsedda byggnaderna av torv eller sten. Kreatursuppsättningen på platsen utgjordes av ungefär femtio kor, hundrafemtio får, fyra eller fem oxar och omkring tvåhundrafemtio renar, av vilka omkring hälften var inkörd. Några hästar funnos icke. ... Men huru fattigt och uselt är icke det hus, som utgör boning för Församlingens Pastor! Det var nu öde och tillslutet, liksom flera av de övriga husen. ...En så eländig Prästegård, som denna, belägen i Finnmarkens Lappmark, har jag aldrig förr sett. Men Prästen bodde också nu icke här: om våren flyttar han ned till Norska kusten, tillbringar där sommaren och återkommer hit om hösten. Besynnerligt nog, att han ändå kan uppehålla sig 6 à 8 månader i Kautokeino, och just på årets sorgligaste tid, de mörka nattlika dagarna. Men rörelse är likväl om vintern här något livligare: Finnarna (Nybyggarna eller Qvänerna) återkomma då med sin från havet hemförda fisk, öppna de nu tillstängda husen och utbreda genom sin verksamhet mera livlighet i trakten...Äntligen komma även lapparna med sina renar: de uppsätta sina kåtor runt omkring, på två, tre mils avstånd, samt förse byns invånare med hudar, kött, ost och allt det nyttiga, som renhjordarna giva. | „ |
– Johan Wilhelm Zetterstedt, 1821[8] |
Bilder
- Kautokeino centrum.
- Kautokeino kyrka.
- Kautokeino omkring år 1800.
- Kautokeino med hoppbacken Sandlia.
- Karta över tvisteområde för 1751 års gränsregleringstraktat.
- Befolkningsutveckling.
Källor
Noter
- ^ [a b] Dag Juvkam, Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen, Statistisk sentralbyrå, maj 1999, s. 84, ISBN 82-537-4684-9, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Ordfører (på norskt bokmål), läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Statens kartverk, Arealstatistikk for Norge 2020, Statens kartverk, 20 december 2019, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 (på norskt bokmål), Statistisk sentralbyrå, 21 februari 2023, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Samelovens språkregler og forvaltningsområdet for samisk språk (på norskt bokmål), Norges regering, 20 mars 2019, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen, Dag Juvkam, Statistisk sentralbyrå, 1999, ISBN 82-537-4684-9.
- ^ ”06913: Befolkning og endringer, etter statistikkvariabel, region og år”. Statistisk sentralbyrå. https://www.ssb.no/statbank/table/06913/tableViewLayout1/. Läst 8 augusti 2022.
- ^ Resa genom Sweriges och Norriges lappmarker
Externa länkar
Kautokeino kommuns webbplats
|