Oiratiska
Oiratiska | |
ᡆᡕᡅᠷᠠᡑ ᡘᡄᠯᡄᠨ Oirad kelen | |
Talas i | Mongoliet, Ryssland, Kina, Kirgizistan [1] |
---|---|
Region | Chovd, Uvs, Bajan-Ölgij, Kalmuckien, Xinjiang, Qinghai |
Antal talare | 360500 (2010)[2] |
Språkfamilj | Oiratiska |
Skriftsystem | kyrilliska (Ryssland), kinesisk ”klarskrift” (Kina) |
Språkkoder | |
ISO 639‐1 | 639-2 |
ISO 639‐2 | 639-3 |
ISO 639‐3 | xal |
SIL | xal |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/Oirat-map-ru.png/250px-Oirat-map-ru.png)
Oiratiska, eller på mongoliska ᡆᡕᡅᠷᠠᡑ ᡘᡄᠯᡄᠨ Oirad kelen, är ett mongolspråk som talas som modersmål av drygt 350000 människor, framför allt i Kalmuckien.[2] Gränsdragningen mellan oiratiskan som ett eget språk eller som en dialekt till mongoliskan är inte klart fastställd bland forskarna.[3][4][5]
Oiratiska talas i västra Mongoliet[6] och nordvästra Kina, främst i Xinjiang och i Ryssland vid Kaspiska havet.[7] Oiratiskan är hotat språk i alla tre länderna.
Dialekter
I Mongoliet finns det sju oiratiska dialekter.[8]
- Dörbet
- Bayat
- Torgut – som är den största dialekten[6][1]
- Uriankhai
- Ööld
- Zakhchin
- Khoton
Källor
- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Oirat language, 25 augusti 2014.
Noter
- ^ [a b] Svantesson et al. 2005, s. 148.
- ^ [a b] Lewis, M. Paul (red.) (2009). ”Kalmyk-Oirat – A language of Russian Federation” (på engelska). Ethnologue: Languages of the World, Sixteenth edition. Dallas, Tex.: SIL International. Online version. http://www.ethnologue.com/language/xal. Läst 11 november 2014.
- ^ Birtalan 2003, s. 212.
- ^ Sanžeev 1953.
- ^ Sečenbaγatur et al. U Ying ǰe.
- ^ [a b] Sečenbaγatur et al. U Ying ǰe, s. 396-398.
- ^ Bläsing 2003, s. 229-247.
- ^ Coloo 1988, s. 1-6.
Tryckta källor
- Birtalan, Ágnes (2003). Oirat i Janhunen
- Bläsing, Uwe (2003). Kalmuck i Janhunen
- Juha Janhunen (red.) (2003). The Mongolic languages. Routledge, London
- Coloo, Ž. (1988). BNMAU dah’ mongol helnii nutgiin ajalguuny tol’ bichig: oird ayalguu. ŠUA, Ulaanbaatar
- Sravnitel’naja grammatika mongol’skih jazykov. Akademija nauk SSSR, Moskva. 1953
- Mongγul kelen-ü nutuγ-un ayalγun-u sinǰilel-ün uduridqal. 2005
- Jan-Olof Svantesson, Anna Tsendina, Anastasia Karlsson, Vivan Franzén (2005). The Phonology of Mongolian. New York: Oxford University Press