Piteå kommun är belägen i södra delen av Norrbottens län, vid Pite älvs utlopp i Bottenviken. Kommunens näringsliv är mycket differentierat, med en tung basindustri i grunden.
Sedan kommunen bildades 1971 har befolkningstrenden varit positiv. Ända sedan 1911 har Socialdemokraterna, ibland med hjälp av stödpartier, haft makten i kommunen.
Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen.[5]
1967 uppgick i Piteå stad: Piteå, Norrfjärdens och Hortlax landskommuner. Piteå kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Piteå stad.[6]
Kommunen ingick från bildandet till 28 januari 2002 i Piteå domsaga och ingår sen dess i Luleå domkrets.[7]
Kommunen präglas av många naturområden. Kustzonen utgörs av en plan slätt med en skärgård som sträcker sig ut i vidsträckta grundområden. Den flacka berggrundsytan täcks huvudsakligen av morän, som blivit formad av landhöjningen. Sedimenten från kustslätten fortsätter upp i dalgångarna, som tidigare varit översvämmade. Här har älvarna eroderat djupa fåror med branta sluttningar när landet höjts. Över dalsidornas brantare delar breder kuperad bergsterräng ut sig, täckt av barrskog och morän. Sjöar och myrmarker finns i de långsträckta, nordväst-sydöstliga sprickdalarna som skär genom bergterrängen.[9]
Totalt finns 212 sjöar, vattendrag och kustvatten i Piteå kommun.[10] Bland dessa återfinns Bänkerträsket, en större sjö på 705 hektar samt Flakaträsket beläget väster om Koler.[11]
Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.[12]
Piteå kommun
Hela riket
Bebyggelse (2,7 %)
Skog (82,7 %)
Öppen myrmark (9,1 %)
Jordbruksmark (2,6 %)
Övrig mark (3,0 %)
Bebyggelse (3,1 %)
Skog (68,0 %)
Öppen myrmark (7,2 %)
Jordbruksmark (7,4 %)
Övrig mark (14,3 %)
Naturskydd
Se även: Kategori:Naturreservat i Piteå kommun
Det finns 13 naturreservat i Piteå kommun. Fingermanholmen är beläget i närheten av centralorten. Platsen har fått sitt namn eftersom platsen användes för att utdela straff till "tjuvar och andra illdådare [...] Ibland var straffet att fingrar höggs av - därav namnet på ön".[13] Ett annat naturreservat är Vargön, beläget i skärgården. I reservatet samsas strandnära granurskogar med magrare gammeltallskogar högre upp på ön.[14]
Ända sedan 1911 har Socialdemokraterna, ibland med hjälp av stödpartier, haft makten i kommunen. 1911-1924 var det Folkpartiet man samarbetade med (båda partierna hade många hjärtefrågor gemensamt, såsom allmän rösträtt och krav på republik). Detta samarbete bröts 1928 då Folkpartiet drog sig mer åt höger. 1928-1932 samarbetade Socialdemokraterna i stället med Vänsterpartiet. 1932-2014 hade Socialdemokraterna egen majoritet i kommunen, men även efter detta har man haft teknisk valsamverkan med Vänsterpartiet och Miljöpartiet. Det finns ingen annan kommun i landet där samma parti haft makten med egen majoritet 82 år i rad.
I kommunvalet1994 nådde Socialdemokraterna rekord med 66,6 procent av rösterna. Vid valet 2006 fick partiet 54,5 procent av rösterna.[18] Trots att de borgerliga partierna vann riksdagsvalet det året gick Socialdemokraterna framåt i kommunen i jämförelse med valet 2002, då partiet fick 51,3 procent.[18]
Data hämtat från Statistiska centralbyrån och Valmyndigheten.
Nämnder
Kommunstyrelse
Totalt har kommunstyrelsen 15 ledamöter, varav fem tillhör Socialdemokraterna. Moderaterna, Vänsterpartiet och Centerpartiet har två vardera medan Miljöpartiet, Kristdemokraterna, Sjukvårdspartiet och Skol- och landsbygdspartiet alla har vardera ett mandat.[19]
Presidium 2018–2022
Ordförande
S
Helena Stenberg
Förste vice ordförande
S
Anders Lundkvist
Andre vice ordförande
V
Brith Fäldt
Lista över kommunstyrelsens ordförande
Annie Persson, Socialdemokraterna, 1 januari 1971–1979[20]
Piteå kommun har tre vänorter. Grindavík på Island och Sveriges tidigare koloni Saint-Barthélemy i Västindien tillkom som Vänorter under 1970-talet medan den ryska orten Kandalaksha till kom under 1980-talet. I samband med Rysslands invasion av Ukraina 2022 pausade dock allt samarbete med Kandalaksha. Sedan 2006 finns en vänortspark i Piteå, som inkluderar en "kopia av ett traditionellt hus från St. Barth".[25]
Ekonomi och infrastruktur
Näringsliv
Kommunens näringsliv är mycket differentierat. I grunden ligger en tung basindustri som bland annat utgörs av skogsindustrier som Smurfit Kappa Kraftliner som tillverkar kraftpapper och kraftpapp, SCA Munksund AB som även de tillverkar kraftpapper och kraftpapp och sågverket SCA Wood AB. Därtill finns flera medelstora företag, däribland komposittillverkaren ABB AB. Betydande för näringslivet är även turismen och tjänstesektorn, bland annat genom företagsbyn Furunäset. Små och medelstora jordbruk finns i och kring Piteälvens dalgång.[26]
Energi och råvaror
Energimyndigheten uppgav att Piteå kommun år 2020 var den svenska kommun med störst installerad effekt av vindkraft med 894 MW.[27]
Från söder till norr genomkorsas kommunen av Europaväg 4 längs kusten. Kommunen genomkorsas även av länsvägarna 373 och 374.[26]
Piteå flygplats används av Piteå flygklubb och helikopterföretaget Kallaxflyg. Sjöflygplats finns i Piteälven, vintertid finns även skidflygstråk.[29]
Befolkning
Demografi
Statistik
Demografi
Piteå kommun
Västra kajen i Piteå (2015).
Civilstånd
Ogifta
Antal (Andel)
20 918 st (49,92 %) varav 11 408 män och 9 510 kvinnor
Gifta
Antal (Andel)
15 074 st (35,97 %) varav 7 534 män och 7 540 kvinnor
Skilda
Antal (Andel)
3 691 st (8,81 %) varav 1 632 män och 2 059 kvinnor
Änkor/Änklingar
Antal (Andel)
2 221 st (5,30 %) varav 512 män och 1 709 kvinnor
Könsfördelning
Män
21 086 st (50,32 %)
Kvinnor
20 818 (49,68 %)
Åldersfördelning
0–14 år
6 752 st (16,11 %) varav 3 523 män och 3 229 kvinnor
15–24 år
4 876 st (11,64 %) varav 2 579 män och 2 297 kvinnor
25–54 år
15 335 st (36,60 %) varav 7 906 män och 7 429 kvinnor
55–64 år
5 356 st (12,78 %) varav 2 648 män och 2 708 kvinnor
65+ år
9 585 st (22,87 %) varav 4 430 män och 5 155 kvinnor
Uppgifterna avser förhållandena den 31 december 2016 enligt den kommunala indelningen den 1 januari året efter. Källa: [30]
Befolkningsutveckling
Kommunen har 42 405 invånare (30 juni 2024), vilket placerar den på 64:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.
Befolkningsutvecklingen i Piteå kommun 1970–2020[30]
År
Folkmängd
1970
32 800
1975
35 547
1980
38 402
1985
38 870
1990
40 034
1995
40 923
2000
40 363
2005
40 873
2010
40 892
2015
41 548
2020
42 226
Anm: Uppgifterna avser förhållandena den 31 december enligt den kommunala indelningen den 1 januari året efter.
Utländsk bakgrund
Den 31 december 2016 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 2 880, eller 6,87 % av befolkningen (hela befolkningen: 41 904 den 31 december 2016). Den 31 december 2002 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund enligt samma definition 1 711, eller 4,22 % av befolkningen (hela befolkningen: 40 531 den 31 december 2002).[31]
Piteå kommun har den tredje lägsta andelen invånare med utländsk bakgrund av Sveriges 290 kommuner, efter Lekebergs kommun (lägst) och Öckerö kommun. Andelen utrikes födda är också den tredje lägsta i landet, efter Lekeberg och Öckerö.[32]
Bakgrund den 31 december 2016
Antal
Andel
Varav män
Kvinnor
Utrikes födda
2 495
5,95 %
1 185
1 310
Inrikes födda med två utrikes födda föräldrar
385
0,92 %
222
163
Inrikes födda med en inrikes född förälder
1 988
4,74 %
981
1 007
Inrikes födda med två inrikes födda föräldrar
37 036
88,38 %
18 698
18 338
Invånare efter de vanligaste födelseländerna
Följande länder är de 10 vanligaste födelseländerna för befolkningen i Piteå kommun.[33]
Den 31 december 2016 hade 1 327 invånare (3,17 %), varav 697 män och 630 kvinnor, ett utländskt medborgarskap och saknade samtidigt ett svenskt sådant. Personer som har både utländskt och svenskt medborgarskap räknas inte av Statistiska centralbyrån som utländska medborgare.[34]
Det finns ett antal fornminnen i kommunen.[35] Flera av dem finns samlade längs Arkeologstigen i Jävre, där Norrbottens äldsta befolkning tros ha varit bosatta omkring 1000 f.Kr. Exempel på lämningar är gravar, labyrinter och offerstenar. Längs sträckan återfanns också Jävresmycket, ett bronssmycke från 400-600 e. Kr.[36] Ett annat område är Kyrkbyn Långnäs, det område som ursprungligen utgjorde Piteå. Där finns fortfarande synliga husgrunder i närheten av Klockån.[37]
^ [a b] Största offentliga arbetsgivare, Näringslivets ekonomifakta, läs online, läst: 30 oktober 2020.[källa från Wikidata]
^SCB Folkräkningen 1950 del 1 Arkiverad 29 oktober 2013 hämtat från the Wayback Machine. sida 18 i pdf:en
^Andersson, Per (1993). Sveriges kommunindelning 1863–1993. Mjölby: Draking. Libris 7766806. ISBN 91-87784-05-X
^Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Piteå tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
^Heikki, Jörgen (17 januari 2024). ”Gläds åt beslutet om att Piteå vill bli samisk förvaltningskommun”. Sameradion. https://sverigesradio.se/artikel/glads-at-beslutet-om-att-pitea-vill-bli-samisk-forvaltningskommun. Läst 17 januari 2024.
^”Piteå”. Nationalencyklopedin. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/pite%C3%A5. Läst 5 maj 2024.
^”Sjöar och vattendrag - Natur och skog”. www.pitea.se. https://www.pitea.se/invanare/Boende-miljo/Naturvard/Sjoar-och-vattendrag/. Läst 16 maj 2022.
^”Fiska - Friluftsliv och utesport - Fiska”. www.pitea.se. https://www.pitea.se/invanare/Fritid-kultur/friluftsliv-och-utesport/fiska/. Läst 16 maj 2022.
^”Markanvändningen i Sverige efter region och markanvändningsklass. Vart 5:e år 2010 - 2020”. Statistikdatabasen. http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0803__MI0803A/MarkanvN/. Läst 12 oktober 2022.
^”Fingermanholmen - Se”. www.pitea.se. https://www.pitea.se/Upplev/Se--gora/produkt/?lang=sv&TLp=465225. Läst 16 maj 2022.
^”Vargön - Se”. www.pitea.se. https://www.pitea.se/Upplev/Se--gora/produkt/?lang=sv&TLp=204247. Läst 16 maj 2022.
SFS 2015:493, justerad i SFS 2015:698 Förordning om distrikt. Trädde i kraft 1 januari 2016.
^Sveriges Kommuner & Landsting: Maktfördelning för tidsperioden 1994 - 2014 Arkiverad 20 januari 2016 hämtat från the Wayback Machine. Läst 9 januari 2016
^”Kommunfullmäktiges presidium”. Piteå kommun. https://www.pitea.se/invanare/Kommun-politik/politik/Kommunfullmaktige/. Läst 17 juni 2024.
^ [a b] Valmyndigheten
^”Kommunstyrelsen”. Piteå kommun. Arkiverad från originalet den 18 oktober 2021. https://web.archive.org/web/20211018133121/https://pitea.tromanpublik.se/viewOrganization.jsf?id=287. Läst 25 oktober 2020.
^läs online, pt.se , läst: 23 september 2023.[källa från Wikidata]
^läs online, www.ltu.se , läst: 24 september 2023.[källa från Wikidata]
^läs online och läs online, sverigesradio.se , läst: 7 mars 2017.[källa från Wikidata]
^läs online, www.svt.se , läst: 7 mars 2017.[källa från Wikidata]
^”Nämnder”. Piteå kommun. https://pitea.tromanpublik.se/. Läst 25 oktober 2020.
^”Vänorter - Internationellt”. www.pitea.se. https://www.pitea.se/invanare/Kommun-politik/Internationellt/Vanorter/. Läst 10 augusti 2022.
^”Ny statistik över installerad vindkraft 2020”. www.energimyndigheten.se. https://www.energimyndigheten.se/nyhetsarkiv/2021/ny-statistik-over-installerad-vindkraft-2020/. Läst 5 maj 2022.
^”Piteå Kommun - vattenkraft.info - Vattenkraften i Sverige”. vattenkraft.info. https://vattenkraft.info/?what=Pite%C3%A5+kommun&where=kommun. Läst 13 augusti 2022.
^ [a b] ”Folkmängden efter region, civilstånd, ålder och kön. År 1968 - 2016”. Statistikdatabasen. Statistiska centralbyrån. http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101A/BefolkningNy/?rxid=c0ca3bb8-255c-43ba-85f1-ee5289d082c4. Läst 27 mars 2017.
^”Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2016”. Statistikdatabasen. Statistiska centralbyrån. Arkiverad från originalet den 12 november 2016. https://web.archive.org/web/20161112114817/http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101Q/UtlSvBakgTot/?rxid=f7123122-a545-4e42-922d-ffb043413f6d. Läst 27 mars 2017.
^ [a b] ”Folkmängden efter region, födelseland och kön. År 2000 - 2021”. Statistikdatabasen. Statistiska centralbyrån. https://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101E/FolkmRegFlandK/. Läst 31 maj 2022.
^”Utländska medborgare efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 1973 - 2016”. Statistikdatabasen. Statistiska centralbyrån. http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101F/UtlmedbTotNK/?rxid=f7123122-a545-4e42-922d-ffb043413f6d. Läst 27 mars 2017.
^”Arkeologstigen - Se”. www.pitea.se. https://www.pitea.se/Upplev/Se--gora/produkt/?lang=sv&TLp=204172. Läst 16 maj 2022.
^”Kyrkbyn Långnäs - Se”. www.pitea.se. https://www.pitea.se/Upplev/Se--gora/produkt/?lang=sv&TLp=204020. Läst 16 maj 2022.
^”Svenska Heraldiska Föreningens vapendatabas”. Arkiverad från originalet den 18 oktober 2012. https://web.archive.org/web/20121018011750/http://databas.heraldik.se/index.php. Läst 7 december 2008.