Subrett
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Alexander_Mann_-_Soubrette.jpg/250px-Alexander_Mann_-_Soubrette.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Mucama.jpg/190px-Mucama.jpg)
En subrett (av franska soubrette, kammarjungfru[1]) är en arketypisk rollfigur inom komisk teater, opera, operett, musikal och film, som ofta tar sig formen som den fina damens kammarjungfru eller ett hembiträde. I förlängningen kan termen generellt hänvisa till en fräck eller flirtig ung kvinna.[2]
Teater
Inom teatern är en subrett en komedifigur som är fåfäng och flickaktig, fräck, gatusmart, spjuveraktig, kokett, intrigerande och skvallrig – ofta i rollen som kammarjungfru eller förtrogen till ingénue. Hon är ofta flirtig eller sexuellt utmanande. Subretten dök upp i commedia dell'arte, ofta i rollen som Columbina.[3] Molière var influerade av Commedia och utifrån Colombina utvecklade han bland annat den skälmska kammarjungfrun Dorine i Tartuffe (1664). Ett annat känt exempel, fast hundra år senare, är Suzanne i Beaumarchais Le Mariage de Figaro (1784).[4]
Opera
Inom klassisk musik och opera syftar termen subrett både på både en typ av sopran och på en fach, och en typ av operaroll. En subrettröst är en koloraturaktig sopran, med en ljus, söt timbre och en tessitura i mellanregistret, men utan omfattande koloratur.[5] En subretts vokalomfång sträcker sig ungefär från mitten av C (C4) till "höga D" (D6).[6] Rösten har en ljusare klang än andra sopranröster. Många unga sångerskor börjar som subrett men när de blir äldre och rösten mognar kan de omklassificeras till en annan rösttyp, vanligtvis antingen en lätt lyrisk sopran, en lyrisk koloratursopran eller en koloraturmezzosopran. Sällan förblir en sångerska en subrett under hela sin karriär.[7] Subrettens tessitura tenderar att ligga lite lägre än den lyriska sopranens och spintosopranens.[8]
Opera- och operettroller
Olika klassiska subrettroller inom opera och operetter[9]
- Adele, Die Fledermaus (J. Strauss II)
- Alison, The Wandering Scholar (Holst)
- Amor, Orfeo ed Euridice (Gluck)
- Ännchen, Der Freischütz (von Weber)
- Ann Page, The Merry Wives of Windsor (Nicolai)
- Auretta, L'oca del Cairo (Mozart)
- Barbarina, The Marriage of Figaro (Mozart)
- Bärbele, Schwarzwaldmädel (Jessel)
- Bastienne, Bastien und Bastienne (Mozart)
- Belinda, Dido and Aeneas (Purcell)
- Berta, Il barbiere di Siviglia (Gioachino Rossini)
- Cis, Albert Herring (Britten)
- Clotilde, Norma (Bellini)
- Despina, Così fan tutte (Mozart)
- Echo, Ariadne auf Naxos (R. Strauss)
- Elisa, Il re pastore (Mozart)
- Emmie, Albert Herring (Britten)
- Giannetta, L'elisir d'amore (Donizetti)
- Hannele, Schwarzwaldmädel (Jessel)
- Hirte (Shepherd), Tannhäuser (Wagner)
- Lisa, Gräfin Mariza (Kálmán)
- Lisa, The Grand Duke (Gilbert and Sullivan)
- Lisette, La rondine (Puccini)
- Marie, Der Waffenschmied (Lortzing)
- Marie, Zar und Zimmermann (Lortzing)
- Marzellina, Fidelio (Beethoven)
- Musetta, La bohème (Puccini)
- Nannetta, Falstaff (Verdi)
- Norina, Don Pasquale (Donizetti)
- Ninetta, La finta semplice (Mozart)
- Olga, Fedora (Giordano)
- Papagena, The Magic Flute (Mozart)
- Phoebe, The Yeomen of the Guard (Gilbert and Sullivan)
- Pitti-Sing, The Mikado (Gilbert and Sullivan)
- Servilia, La clemenza di Tito (Mozart)
- Serpetta, La finta giardiniera (Mozart)
- Serpina, La serva padrona (Pergolesi)
- Sophie, Der Rosenkavalier (R. Strauss)
- Stasi, Die Csárdásfürstin (Kálmán)
- Susanna, The Marriage of Figaro (Mozart)
- Yniold, Pelléas et Mélisande (Debussy)
- Zerlina, Don Giovanni (Mozart)
Referenser
Noter
- ^ ”subrett”. ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/subrett. Läst 24 maj 2018.
- ^ ”soubrette”. soubrette. http://www.thefreedictionary.com/soubrette.
- ^ ”Servetta - Soubrette - Colombina - Corallina - Franceschina - Mirandolina - Commedia dell'Arte”. www.delpiano.com. http://www.delpiano.com/carnival/html/servetta.html.
- ^ .britannica.com/art/soubrette ”Soubrette - teatralisk karaktär”. Encyclopedia Britannica. https://www .britannica.com/art/soubrette.
- ^ /web/20010804144455/http://www.geocities.com/concertopera/voicetype.html rösttyp
- ^ .dolmetsch.com/defsv2.htm ”Dolmetsch Online - Music Dictionary Vm - Vz”. www.dolmetsch.com. https://www .dolmetsch.com/defsv2.htm.
- ^ Stark 2003.
- ^ Boldrey et al. 1992.
- ^ Boldrey 1994.
Tryckta källor
- Boldrey, Richard; Caldwell, Robert; Singer, Werner; Wall, Joan; Pines, Roger (1992). Singer's Edition (Soubrette): Operatic Arias – Soubrette. Caldwell Publishing Company. ISBN 978-1-877761-03-4
- Boldrey, Richard (1994). Guide to Operatic Roles and Arias. Caldwell Publishing Company. ISBN 978-1-877761-64-5
- Stark, James (2003). Bel Canto: A History of Vocal Pedagogy. University of Toronto Press. ISBN 978-0-8020-8614-3