Orbis terrae
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/T_and_O_map_Guntherus_Ziner_1472.jpg/220px-T_and_O_map_Guntherus_Ziner_1472.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Orthographic_T%26O.png/220px-Orthographic_T%26O.png)
Orbis terrae (лат. куля Землі) — тип середньовічної карти світу, на якій населений світ зображений у вигляді колеса, згідно з поглядами Ісидора Севільського та Беата Льєбанського. Світ поділяється на три частини — Європа, Африка та Азія, причому остання приблизно дорівнює за величиною двом іншим. Європу від Африки відокремлює Середземне море, Африку від Азії — Червоне море або річка Ніл, Європу від Азії — Егейське море, Босфор або річки Тигр та Євфрат. У сукупності всі ці водойми утворюють літеру Т. Звідси друга назва цього типу карти — карта Т і О (О — світовий океан, що огинає ойкумену). У центрі такої карти, як правило, містилися Свята земля та Єрусалим — «пуп Землі» (ombilicum mundi) і арена найбільших подій світової історії, описаних в Біблії.
Раннє середньовіччя
Карти у вигляді Т і О відображають старозавітну традицію про тричастинний поділ світу між синами Ноя — Симом, Хамом і Яфетом[1]. Вперше така карта (Беатова карта) була створена в VIII столітті ченцем Беатусом з Льєбани як ілюстрація до 12-томного видання «Коментарі до Апокаліпсису» на основі схеми, представленої в Ісидора Севільського, архієпископа Севільї, у книзі «Етимологія» на початку VII століття.
Варіанти
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/1581_Bunting_clover_leaf_map.jpg/220px-1581_Bunting_clover_leaf_map.jpg)
На основі теорії поділу світу на три частини були створені й інші середньовічні карти, як наприклад Герефордська карта або карта Світ — трилисник (1581 рік), складена Генріхом Бюнтінгом (1545–1606), одна з так званих «дивних карт». Карта вперше була опублікована в книзі «Itinerarium Sacrae Scipturae» — путівнику по Святій Землі.
До цього часу європейці знали, що карти Т і О не відповідають дійсності, і робота Бюнтінга являє собою гру між реальністю та міфічними уявленнями. Дана карта зокрема, є даниною рідному місту Бюнтінга — Ганноверу, оскільки текст над картою говорить: «Die ganze Welt in einem Kleberblatt welches ist der Stadt Hannover meines lieben Vaterlandes Wapen» («Увесь світ в трилиснику, який є гербом Ганновера, моєї дорогої Вітчизни»)[2].
Зразки Т і О карт
Див. також
Примітки
- п
- о
- р
- Туринська папірусна карта
- Вавилонська карта світу
- Карта Птолемея
- Нільська мозаїка
- Пейтингерова таблиця
- Мадабська карта (VI ст)
- Християнська топографія Козьми Індикоплевста
- Античні карти світу
- Ітинерарій Антоніна
- Карта Гекатея
![Nova totius Terrarum Orbis geographica ac hydrographica tabula](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/Nova_totius_Terrarum_Orbis_geographica_ac_hydrographica_tabula_%28Hendrik_Hondius%29_balanced.jpg/150px-Nova_totius_Terrarum_Orbis_geographica_ac_hydrographica_tabula_%28Hendrik_Hondius%29_balanced.jpg)
Mappa mundi |
|
---|---|
Портолани |
|
географічних відкриттів
- Портолан Рейнела (1485)
- Падран-Реал (XVI століття)
- Карта Хуана де ла Коса (1500)
- Планісфера Кантіно (1502)
- Планісфера де Кавері (1506)
- Планісфера Контаріні (1506)
- Карта Вальдземюллера (1507)
- Падрон-Реал (1507)
- Карта Пірі-реїса (1513)
- Атлас Міллера (1519)
- Карта П'єтро Коппо (1520)
- Планісфера Сальвіаті (1525)
- Планісфера Діогу Рібейру (1529)
- Carta marina (1539)
- Карта Зено (1558)
- Планісфера Тейшейри (1573)
- Меркаторові карти (1569-1594)
- Атлас Ортелія (1570)
- Maris Pacifici Ортелія (1589)
- Куньюй Ваньго Цюаньту (1602)
- Велике креслення
- Leo Belgicus
- Космографія Блау (1667)
- План Парижу Тюрго (1739)