Flavià de Constantinoble![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/47/San_Flaviano_incisione.jpg/212px-San_Flaviano_incisione.jpg) Flavià en un gravat del s. XVIII, com a protector de Recanati |
Biografia |
---|
Naixement | Últim quart del segle IV Constantinoble? |
---|
Mort | 11 agost 449 (Gregorià) ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) Lídia (Turquia) ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Sepultura | Catedral de Giulianova (Abruços, Itàlia) |
---|
|
Patriarca de Constantinoble |
---|
![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
|
Dades personals |
---|
Religió | Cristianisme ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Activitat |
---|
Ocupació | sacerdot ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
bisbe i màrtir |
---|
Celebració | Església catòlica, Església Ortodoxa, anglicanisme |
---|
Canonització | Antiga |
---|
Festivitat | 18 de febrer |
---|
Iconografia | Com a bisbe romà d'Orient |
---|
Patró de | Giulianova, Recanati, Conversano |
---|
Flavià de Constantinoble (en llatí: Flavianus, en grec antic: Φλαβιανός) (Constantinoble?, final del s. IV - Lídia, 17 de febrer de 449) va ser un patriarca romà d'Orient, successor de Procle com a bisbe de Constantinoble l'any 446. És venerat com a sant per diverses confessions cristianes.
Biografia
De la joventut de Flavià no hi ha dades. Abans de la seva elecció com a patriarca, en 446, era prevere i portador dels estris sagrats de la gran església de Constantinoble. En aquest temps exercia gran influència a la cort l'eunuc Crisafi, amic i partidari d'Eutiques de Constantinoble (que havia formulat l'heretgia monofisita) i va posar en contra de Flavià l'emperador Teodosi II. També Diòscor d'Alexandria, que havia estat nomenat patriarca d'Alexandria, i que estava perseguint als partidaris del seu predecessor Ciril d'Alexandria, estava també enemistat amb Flavià, que defensava als amics de Ciril.
Flavià tenia l'amistat de Pulquèria, la germana de Teodosi II, però l'enemistat de l'emperadriu Eudòxia Augusta, que estava sota influència de Crisafi i es volia desfer de Pulquèria cosa a la que Flavià s'oposava. Flavià va convocar un sínode de 40 bisbes i va declarar deposat Eutiques, que era arximandrita o abat, i va ser excomunicat per les seves opinions herètiques.
Els enemics de Flavià van convocar un altre sínode amb permís de l'emperador on van acusar Flavià de falsificar les actes del primer sínode que condemnava Eutiques. Flavià va ser absolt però els seus rivals van convèncer Teodosi de convocar un concili general a Efes. Aquest Concili el va presidir Diòscor d'Alexandria i és conegut com el lladronici d'Efes (ἡ λῃστρικὴ) en el que Flavià i els seus seguidors van ser condemnats i Eutiques restaurat.
Flavià va patir desterrament i els participants en el concili el van fuetejar. De les seqüeles dels cops que li van donar va morir al cap de tres dies, l'any449.
Aquesta violència va fer reaccionar a l'emperador i Pulquèria va recuperar el favor que havia perdut; el cos de Flavià va ser portat a la capital de l'Imperi i enterrat a l'església dels Sants Apòstols; el mateix Papa Lleó I Magne el va honorar com a confessor i el Concili de Calcedònia (451) com a màrtir i així apareix al martirologi de l'església romana.
Es conserva una carta de Flavià al Papa Lleó I, i una confessió de fe presentada a l'emperador Teodosi II, així com alguns escrits menors afegits les actes del concili de Calcedònia.
Veneració
Venerat com a màrtir a Constantinoble, segons una tradició, les seves despulles es van embarcar per ordre de Gal·la Placídia per portar-les a Ravenna. Una tempesta va fer desviar la nau, que arribà a Castrum Novum Piceni, actual Giulianova (Abruços) que va enterrar les restes a la seva església que va prendre el nom de Castel San Flaviano. Tradicionalment, s'hi celebrava l'arribada de les restes el 24 de novembre. Sobre la tomba es va edificar un gran temple, l'actual catedral de la ciutat. És patró de Giulianova, Conversano i Recanati.[1]
-
Estampa devocional amb el sant
-
Escultura del sant al Duomo de Giulianova
-
Duomo de San Flaviano a Giulianova, dibuix de Raffaello Pagliaccetti
-
Catedral de Giulianova
Referències
- ↑ Rudge, F. M. «St. Flavian». Catholic Encyclopaedia. [Consulta: 27 juny 2023].
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Flavià de Constantinoble
![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Flag_of_the_Greek_Orthodox_Church.svg/25px-Flag_of_the_Greek_Orthodox_Church.svg.png) Bisbes de Bizanci i patriarques de Constantinoble |
---|
Bisbes de Bizanci | |
---|
Arquebisbes de Constantinoble | |
---|
Patriarques de Constantinoble | |
---|
Patriarques ecumènics de Constantinoble | |
---|
Patriarques ecumènics de Constantinoble després del Gran Cisma d'Orient (1054) | Miquel I (1054-1058) · Constantí III Licudes (1059-1063) · Joan VIII Xifilí (1064-1075) · Cosme I (1075-1081) · Eustraci Garides (1081-1084) · Nicolau III Gramàtic (1084-1111) · Joan IX (1111-1134) · Lleó Estipiota (1134-1143) · Miquel Curcues (1143-1146) · Cosme II (1146-1147) · Nicolau IV (1147-1151) · Teòdot II (1151-1153) · Neòfit I (1153) · Constantí Cliarè (1154-1156) · Lluc Crisoberges (1156-1169) · Miquel III de Constantinoble (1170-1177) · Caritó (1177-1178) · Teodosi Borradiotes (1179-1183) · Basili II de Constantinoble (1183-1186) · Nicetes II (1186-1189) · Dositeu de Constantinoble (1189) · Lleó II (1189) · Dositeu (1189-1191) · Jordi II Xifilí (1191-1198) · Joan X Camàter (1198-1206) · Miquel IV (1206-1213) · Teodor II de Constantinoble (1213-1215) · Màxim II (1215) · Manuel I de Constantinoble (1215-1222) · Germà II de Constantinoble (1222-1240) · Metodi II de Constantinoble (1240) - sede vacante 1240-1244 · Manuel II de Constantinoble (1244-1255) · Arseni de Constantinoble (1255-1259) · Nicèfor II (1260-1261) · R Arseni (1261-1267), 2n cop · Germà III de Constantinoble (1267) · Josep Galesiotes (1267-1275) · Joan XI Bekkos (1275-1282) · Jordi II de Xipre (1283-1289) · Atanasi (1289-1293) · Joan XII (1294-1303) · R Atanasi I (1303-1309), 2n cop · Nefó I (1310-1314) · Joan XIII Glicas (1315-1320) · Geràsim I (1320-1321) · Isaïes de Constantinoble (1323-1334) · Joan XIV Kalekas(1334-1347) · Isidor I (1347-1350) · Cal·list I (1350-1354) · Filoteu Cocci (1354-1355) · R Calixt I (1355-1363), 2n cop · R Filoteu Coccinos (1364-1376), 2n cop · Macari (1376-1379) · Nil I (1379-1388) · Antoni IV (1389-1390) · R Macari (1390-1391), 2n cop · R Antoni IV (1391-1397), 2n cop · Cal·list II Xanotopoulos (1397) · Mateu I (1397-1410) · Eutimi II (1410-1416) · Josep II de Constantinoble (1416-1439) · Metròfanes II (1440-1443) · Gregori III Mammes (1443-1450) · Atanasi II (1450-1453) · Genadi II Escolari (1453-1456) · Isidor II Xantopoulos (1456-1457) - sede vacante 1457-1458 · R Genadi II Escolari (1458), 2n cop - sede vacante 1458-1462 · R Genadi II Escolari (1462-1463), 3r cop · Sofroni Siròpul (1463-1464) · R Genadi II Escolari (1464), 4t cop · Josafat I (1464-1466) · Marc II Xilocaraves (1466) · Simeó de Trebisonda (1466) · Dionís I (1466-1471) · R Simeó I de Trebisonda (1471-1474), 2n cop · Rafael I (1475-1476) · Màxim III de Constantinoble (1476-1481) · R Simeó I de Trebisonda (1481-1486), 3r cop · Nefó II (1486-1488) · R Dionisi I (1489-1491), 2n cop · Màxim IV Manasses (1491-1497) · R Nefó II (1497-1498), 2n cop · Joaquim I (1498-1502) · R Nefó II (1502), 3r cop · Pacomi I (1503-1504) · R Joaquim I (1504), 2n cop · R Pacomi I (1504-1513), 2n cop · Teolepte I (1513-1522) · Jeremies I (1522-1524) · Joanic I (1524-1525) · R Jeremies I (1525-1546), 2n cop · Dionís II (1546-1556) · Josafat II (1556-1565) · Metròfanes III (1565-1572) · Jeremies Tranos (1572-1579) · R Metròfanes III (1579-1580), 2n cop · R Jeremies II Tranos (1580-1584), 2n cop · Pacomi II (1584-1585) · Teolepte II (1585-1586) · R Jeremies II Tranos (1587-1595), 3r cop · Mateu II (1596) · Gabriel I (1596) · Teòfanes I Cariques (1596-1597) · Meleci Pegues (1597-1598) i (1601 com a coadjutor) · R Mateu II (1598-1602), 2n cop · Neòfit II (1602-1603) · R Mateu II (1603), 3r cop · Rafael II (1603-1607) · R Neòfit II (1607-1612), 2n cop · Ciril Lucaris (1612) · Timoteu II (1612-1620) · R Ciril I Lucaris (1620-1623), 2n cop · Gregori d'Amàsia (1623) · R Ciril I Lucaris (1623-1630), 3r cop · Àntim II (1630) · R Ciril I Lucaris (1630-1633), 4t cop · Ciril II (1633) · R Ciril I Lucaris (1633-1634), 5è cop · Atanasi III (1634) · R Ciril I Lucaris (1634-1635), 6è cop · R Ciril II Contares (1635-1636), 2n cop · Neòfit III (1636-1637) · R Ciril I Lucaris (1637-1638), 7è cop · R Ciril II Contares (1638-1639), 3r cop · Parteni I (1639-1644) · Parteni II (1644-1646) · Joanic II (1646-1648) · R Parteni II (1648-1651), 2n cop · R Joanic II (1651-1652), 2n cop · Ciril III (1652) · Paisi I (1652-1653) · R Joanic II (1653-1654), 3r cop · R Ciril III (1654), 2n cop · R Paisi I (1654-1655), 2n cop · R Joanic II (1655-1656), 4t cop · Parteni III (1656-1657) · Gabriel II (1657) · Parteni IV (1657-1662) · Teòfanes II (1659 com a coadjutor) · Dionís III (1662-1665) · R Parteni IV (1665-1667), 2n cop · Climent de Constantinoble (1667) · Metodi III de Constantinoble (1668-1671) · R Parteni IV (1671), 3r cop · Dionís IV el Musulmà (1671-1673) · Geràsim II (1673-1674) · R Parteni IV (1675-1676), 4t cop · R Dionís IV el Musulmà (1676-1679), 2n cop · Atanasi IV (1679) · Jaume I (1679-1682) · R Dionís IV el Musulmà (1682-1684), 3r cop · R Parteni IV (1684-1685), 5è cop · R Jaume I (1685-1686), 2n cop · R Dionís IV el Musulmà (1686-1687), 4t cop · R Jaume I (1687-1688), 3r cop · Cal·línic II (1688) · Neòfit IV (1688) · R Cal·línic II (1689-1693), 2n cop · R Dionís IV el Musulmà (1693-1694), 5è cop · R Cal·línic II (1694-1702), 3r cop · Gabriel III (1702-1707) · Neòfit V (1707) · Ciprià I (1707-1709) · Atanasi V (1709-1711) · Ciril IV (1711-1713) · R Ciprià I (1713-1714), 2n cop · Cosme III (1714-1716) · Jeremies III (1716-1726) · Paisi II (1726-1732) · R Jeremies III (1732-1733), 2n cop · Serafí I (1733-1734) · Neòfit VI (1734-1740) · R Paisi II (1740-1743), 2n cop · R Neòfit VI (1743-1744), 2n cop · R Paisi II (1744-1748), 3r cop · Ciril V (1748-1751) · R Paisi II (1751-1752) 4rt cop · R Ciril V (1752-1757), 2n cop · Serafí II (1757-1761) · Joanic III (1761-1763) · Samuel Catzeres (1763-1768) · Meleci II (1769-1769) · Teodosi II de Constantinoble (1769-1773) · R Samuel I Catzeres (1773-1774), 2n cop · Sofroni II (1774-1780) · Gabriel IV (1780-1785) · Procopi I (1785-1789) · Neòfit VII de Constantinoble (1789-1794) · Geràsim III (1794-1797) · Gregori V de Constantinoble (1797-1798) · R Neòfit VII (1798-1801), 2n cop · Cal·línic IV (1801-1806) · R Gregori V (1806-1808), 2n cop · R Cal·línic IV (1808-1809), 2n cop · Jeremies IV de Constantinoble (1809-1813) · Ciril VI de Constantinoble (1813-1818) · R Gregori V (1818-1821), 3r cop · Eugeni II de Constantinoble (1821-1822) · Àntim III de Constantinoble (1822-1824) · Crisant I (1824-1826) · Agatàngel I (1826-1830) · Constanci I (1830-1834) · Constanci II (1834-1835) · Gregori VI de Constantinoble (1835-1840) · Àntim IV de Constantinoble (1840-1841) · Àntim V de Constantinoble (1841-1842) · Germà IV (1842-1845) · Meleci III (1845) · Àntim VI de Constantinoble (1845-1848) · R Àntim IV (1848-1852), 2n cop · R Germà IV (1852-1853), 2n cop · R Àntim VI (1853-1855), 2n cop · Ciril VII de Constantinoble (1855-1860) · Joaquim II de Constantinoble (1860-1863) · Sofroni III de Constantinoble (1863-1866) · Gregori VI de Constantinoble (1867-1871) R Àntim VI (1871-1873), 3r cop · Joaquim II de Constantinoble (1873-1878) · Joaquim III de Constantinoble (1878-1884) · Joaquim IV de Constantinoble (1884-1887) · Dionís V de Constantinoble (1887-1891) · Neòfit VIII de Constantinoble (1891-1894) · Àntim VII de Constantinoble (1895-1897) · Constantí V de Constantinoble (1897-1901) · R Joaquim III (1901-1912), 2n cop · Germà V de Constantinoble (1913-1918) - sede vacante (1918-1921) · Meleci IV (1921-1923) · Patriarca Gregori VII (1923-1924) · Patriarca Constantí VI (1924-1925) · Basili III (1925-1929) · Foci II de Constantinoble (1929-1935) · Benjamí de Constantinoble (1936-1946) · Patriarca Màxim V (1946-1948) · Atenàgores I (1948-1972) · Demetri I de Constantinoble (1972-1991) · Bartomeu I (1991-) |
---|