Richard Svoboda
PhDr. Richard Svoboda, MBA | |
---|---|
![]() Richard Svoboda (2015) | |
7. předseda Senátorského klubu ODS | |
Ve funkci: 14. listopadu 2010 – 23. října 2012 | |
Předchůdce | Tomáš Julínek |
Nástupce | Jaroslav Kubera |
3. senátor za obvod č. 59 – Brno-město | |
Ve funkci: 28. října 2006 – 28. října 2012 | |
Předchůdce | Milan Šimonovský |
Nástupce | Eliška Wagnerová |
Zastupitel Jihomoravského kraje | |
Ve funkci: 12. listopadu 2000 – 6. listopadu 2004 | |
13. primátor města Brno | |
Ve funkci: 12. října 2004 – 7. listopadu 2006 | |
Předchůdce | Petr Duchoň |
Nástupce | Roman Onderka |
Zastupitel města Brno (v letech 2002–2004 také náměstek primátora) | |
Ve funkci: 2. listopadu 2002 – 21. října 2006 | |
Zastupitel městské části Brno-Královo Pole (v letech 2000–2002 také místostarosta MČ) | |
Ve funkci: 14. listopadu 1998 – 16. října 2010 | |
Člen Rady pro rozhlasové a televizní vysílání | |
Ve funkci: 6. března 2013 – 6. března 2019 | |
Stranická příslušnost | |
Členství | ODS (od 1997) |
Narození | 21. ledna 1964 (60 let) Gottwaldov Československo ![]() |
Choť | ženatý |
Děti | syn Matyáš |
Alma mater | UJEP v Brně B.I.B.S. |
Commons | Richard Svoboda |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Richard Svoboda (* 21. ledna 1964 Gottwaldov) je bývalý český politik, v letech 2006–2012 senátor za obvod č. 59 – Brno-město a v letech 2004–2006 primátor Brna. Je členem Občanské demokratické strany.
Mezi lety 1998 a 2010 působil jako člen Zastupitelstva městské části Brno-Královo Pole, v letech 2000–2002 byl místostarostou této MČ, odpovědným za majetkovou, školskou a sociální agendu. Od roku 2000 do roku 2004 byl členem Zastupitelstva Jihomoravského kraje. Od roku 2002 působil jako náměstek primátora města Brna, byl odpovědný za majetek, územní a hospodářský rozvoj. Po rezignaci Petra Duchoně se stal 12. října 2004 brněnským primátorem, přičemž v této funkci působil do 7. listopadu 2006. Následujících šest let, do roku 2012 byl senátorem obvod č. 59 – Brno-město.[1]
Byl členem správních rad několika vysokých škol, v březnu 2013 se stal členem Rady pro rozhlasové a televizní vysílání.[2] Mandát zastával do března 2019.[3]
Po odchodu z politiky působil v Národním centru divadla a tance ve Valticích, kde koordinoval projekt na obnovu místního zámeckého divadla a jízdáren. V roce 2015 se stal kastelánem valtického zámku.[4]
Kauza Nové Semilasso
Podle reportáže pořadu Na vlastní oči TV Nova ze září 2012 Svoboda prostřednictvím soukromé firmy byl napojen přes anonymní akcie na majitele na firmu Lords. Napojení Svobody na firmu potvrdila bývalá členka představenstva Věra Křížová, podle které byl Svoboda jedním z lidí, kteří byli v roce 2001 u jejího vzniku. Firma v době, kdy byl Svoboda primátorem Brna, za výhodných podmínek koupila městské pozemky na stavbu luxusního bytového domu Nové Semilasso v Brně-Králově Poli. V bytovém komplexu si následně jeho manželka výhodně koupila byt.[5]
Reference
- ↑ ODS: Přemysl Sobotka by měl být prvním místopředsedou Senátu. Parlamentní Listy.cz [online]. 2010-10-31 [cit. 2016-11-02]. Dostupné online.
- ↑ Sněmovna do rady pro vysílání zvolila exsenátora ODS Svobodu [online]. mediamania, 2013-02-19 [cit. 2014-02-07]. Dostupné online.
- ↑ Složení Rady pro rozhlasové a televizní vysílání, jmenný přehled členů od roku 1992 [online]. Rada pro rozhlasové a televizní vysílání [cit. 2019-03-12]. Dostupné online.
- ↑ USTOHALOVÁ, Jana. Z radnice na zámek. Bývalý senátor a primátor Brna Svoboda dělá kastelána. iDNES.cz [online]. 2015-07-02 [cit. 2015-07-02]. Dostupné online.
- ↑ TAUŠOVÁ, Zuzana. Podnikání bývalého primátora Richarda Svobody kryly anonymní akcie. iDNES.cz [online]. 2012-09-12 [cit. 2018-07-12]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Richard Svoboda na Wikimedia Commons
- Richard Svoboda v Encyklopedii dějin města Brna
Představitelé Brna | |
---|---|
Starostové | Franz Rauscher (1784–1804) • Johann Czikann (1804–1821) • Johann Ritschel (1828–1847) • Anton Haberler (1851–1855) • Rudolf Ott (1855–1861) • Christian d'Elvert (1861–1864) • Alfred Skene (1864–1866) • Karl Giskra (1866–1867) • Rudolf Ott (1868–1870) • Christian d'Elvert (1870–1876) • Karl van der Strass (1876–1880) • Gustav Winterholler (1880–1894) • August Wieser (1894–1916) • Ferdinand Schnitzler (1916–1918) • Petr Kerndlmayer (1918–1920; vládní komisař) • Karel Vaněk (1920) • Bedřich Macků (1920–1925) • Karel Tomeš (1925–1935) • Rudolf Spazier (1935–1939) • Oskar Judex (1939–1945; též vládní komisař) |
Předsedové NV | Vladimír Matula (1945–1946) • Josef Podsedník (1946–1948) • Vladimír Matula (1948–1949) • Bohumil Ubr (1949–1952) • Vladimír Matula (1952–1954) • Josef Kalášek (1954–1963) • Oldřich Vaverka (1963–1971; od 1969 primátor) |
Primátoři | Oldřich Vaverka (1963–1971; do 1969 předseda NV) • Vladimír Štroner (1971–1976) • František Chabičovský (1976–1980) • Rudolf Suchánek (1980–1983) • Alois Skoupý (1983–1989) • Josef Pernica (1989–1990) • Jiří Trmač (1990) • Pavel Podsedník (1990) • Václav Mencl (1990–1992) • Jiří Horák (1992–1994) • Dagmar Lastovecká (1994–1998) • Petr Duchoň (1998–2004) • Richard Svoboda (2004–2006) • Roman Onderka (2006–2014) • Petr Vokřál (2014–2018) • Markéta Vaňková (2018–dosud) |
Senátor za obvod č. 59 – Brno-město | |
---|---|
1996–2000: Richard Salzmann • 2000–2006: Milan Šimonovský • 2006–2012: Richard Svoboda • 2012–2018: Eliška Wagnerová • 2018–dodnes: Mikuláš Bek |