Rudolf Spazier
Prof. Ing. Dr. techn. Rudolf Spazier | |
---|---|
![]() Rudolf Spazier | |
starosta Brna | |
Ve funkci: 2. prosince 1935 – 23. března 1939 | |
Předchůdce | Karel Tomeš |
Nástupce | Oskar Judex |
Stranická příslušnost | |
Členství | ČSNS SNJ |
Narození | 2. července 1887 Medlánky, Morava, Rakousko-Uhersko |
Úmrtí | 17. srpna 1963 (ve věku 76 let) Brno, Československo |
Alma mater | Vysoké učení technické v Brně |
Commons | Rudolf Spazier |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Rudolf Spazier (2. července 1887 Medlánky[1] – 17. srpna 1963 Brno) byl československý politik a vysokoškolský pedagog, v letech 1935–1939 starosta Brna. Byl vězněn za nacistické okupace i v 50. letech 20. století.
Biografie
Mládí
Narodil se v zámku v Medlánkách v rodině zahradníka Petra Spaziera a jeho manželky Matyldy, rozené Römerové.[1] Absolvoval Českou vyšší reálku v Brně a v roce 1912 vystudoval odbor stavební České vysoké školy technické v Brně. Zde do roku 1919 působil jako asistent.[2]
Profesní kariéra
Od roku 1919 pracoval v ČSD jako vrchní stavební komisař a vrchní technický rada. Od roku 1921 byl honorovaným docentem Vysoké školy zemědělské v Brně. Roku 1930 získal na stavebním odboru České vysoké školy technické v Brně doktorát technických věd a od roku 1934 tam působil jako soukromý docent mechanického zkoušení stavebních hmot.[2]
Starosta a vězeň
Starostou města byl zvolen na konci roku 1935. Ve funkci zůstal i po vyhlášení protektorátu Čechy a Morava dne 15. března 1939. Úřadoval až do 23. března, kdy mu gestapo přikázalo nezasahovat do správy města. Dne 1. září téhož roku byl v rámci Akce Albrecht I. zatčen a až do konce války vězněn, nejprve na Špilberku, poté v Dachau a v Buchenwaldu.[2]
Po 2. světové válce
Po návratu do Brna byl v roce 1946, se zpětnou platností od roku 1945, jmenován na stavebním odboru České vysoké školy technické v Brně řádným profesorem stavebních hmot a jejich zkoušení. Působení na vysoké škole mu bylo zakázáno roku 1950 a následující rok byl penzionován. V roce 1955 byl ve vykonstruovaném procesu odsouzen za velezradu k sedmi letům odnětí svobody a propadnutí majetku. Zemřel v roce 1963, rehabilitován byl o sedm let později.[2]
Je pohřben na hřbitově v Brně-Králově Poli.[2]
Rodinný život
Dne 23. září 1933 se oženil s Marií Šafaříkovou, ovdovělou Pospíšilovou (1889–??).[2][3] Téhož dne se konal církevní sňatek ve Vranově.[2]
Odkazy
Reference
- ↑ a b Matrika narozených Brno-Medlánky, sv. Vavřinec, 1871-1895, snímek 130 [online]. Moravský zemský archiv v Brně [cit. 2020-05-06]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e f g JORDÁNKOVÁ, Hana; ČOUPKOVÁ, Magdalena; MENŠÍKOVÁ, Miroslava. Prof. Ing. Dr. techn. Rudolf Spazier [online]. Encyklopedie dějin města Brna, rev. 2016-06-05 [cit. 2017-12-07]. Dostupné online.
- ↑ Matrika oddaných, Brno (městská rada), 1933, snímek 168
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Rudolf Spazier na Wikimedia Commons
- Rudolf Spazier v Encyklopedii dějin města Brna
Představitelé Brna | |
---|---|
Starostové | Franz Rauscher (1784–1804) • Johann Czikann (1804–1821) • Johann Ritschel (1828–1847) • Anton Haberler (1851–1855) • Rudolf Ott (1855–1861) • Christian d'Elvert (1861–1864) • Alfred Skene (1864–1866) • Karl Giskra (1866–1867) • Rudolf Ott (1868–1870) • Christian d'Elvert (1870–1876) • Karl van der Strass (1876–1880) • Gustav Winterholler (1880–1894) • August Wieser (1894–1916) • Ferdinand Schnitzler (1916–1918) • Petr Kerndlmayer (1918–1920; vládní komisař) • Karel Vaněk (1920) • Bedřich Macků (1920–1925) • Karel Tomeš (1925–1935) • Rudolf Spazier (1935–1939) • Oskar Judex (1939–1945; též vládní komisař) |
Předsedové NV | Vladimír Matula (1945–1946) • Josef Podsedník (1946–1948) • Vladimír Matula (1948–1949) • Bohumil Ubr (1949–1952) • Vladimír Matula (1952–1954) • Josef Kalášek (1954–1963) • Oldřich Vaverka (1963–1971; od 1969 primátor) |
Primátoři | Oldřich Vaverka (1963–1971; do 1969 předseda NV) • Vladimír Štroner (1971–1976) • František Chabičovský (1976–1980) • Rudolf Suchánek (1980–1983) • Alois Skoupý (1983–1989) • Josef Pernica (1989–1990) • Jiří Trmač (1990) • Pavel Podsedník (1990) • Václav Mencl (1990–1992) • Jiří Horák (1992–1994) • Dagmar Lastovecká (1994–1998) • Petr Duchoň (1998–2004) • Richard Svoboda (2004–2006) • Roman Onderka (2006–2014) • Petr Vokřál (2014–2018) • Markéta Vaňková (2018–dosud) |