Bikal
Bikal | |||
![]() | |||
Puchner-kastély | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Baranya | ||
Járás | Komlói | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Kőműves József (független)[1] | ||
Irányítószám | 7346 | ||
Körzethívószám | 72 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 618 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 41,4 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 17,03 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Bikal Pozíció Baranya vármegye térképén | |||
Bikal weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bikal témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bikal (németül: Wickerl) község Baranya vármegyében, a Komlói járásban.
Fekvése
Baranya vármegye Hegyhát tájegységében, Mágocstól délkeletre, Mágocs és Egyházaskozár között fekvő település. Központján a Bonyhád-Kaposszekcső közti 6534-es út halad végig, vasútvonal nem érinti (a legközelebbi vasúti megállási pont, Mágocs-Alsómocsolád vasútállomás közel tíz kilométerre van innen).
Története
Bikal nevét az oklevelek 1325-ben említették először Villa Bykol alakban írva. A település ekkor a Szente-Mágócs nemzetségből származó Chama testvére János birtoka volt. A település a török uralom alatt sem néptelenedett el. Az 1554-1556-os adóösszeíráskor itt 15-, az 1586-os összeíráskor pedig 16 házat írtak össze. A török felszabadító háborúk idején a lakosság a környéken folyó hadmozdulatok miatt menekülésre kényszerült. 1696-ban Bikalon 5 családot írtak össze. 1720-as években a faluba római katolikus horvát[3][4][5] és magyar családok költöztek a településre. A 18. század végén evangélikus németek érkeztek a faluba. 1830-ban a falu a királyi kamara birtoka, ekkor 521 horvát és 540 német nemzetiségű lakos élt a faluban.
Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc után a Bem József ellen harcoló Puchner Antal Szaniszló császári tábornok lett a falu birtokosa. A II. világháború után Moldvából érkezett csángó magyarok telepedtek le a faluban.
2001-ben már csak lakosságának 6,2%-a vallotta magát németnek, a többiek magyarok.
2018-ban itt forgatták a több nemzetközi díjat is megszerzett Megszállottak című filmet.[6][7]
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Markó József (független)[8]
- 1994–1998: Héhn János (független)[9]
- 1998–2002: Héhn János (független)[10]
- 2002–2006: Kőműves József (független)[11]
- 2006–2010: Kőműves József (független)[12]
- 2010–2014: Studer Imre (független)[13]
- 2014–2019: Kőműves József (független)[14]
- 2019–2024: Kőműves József (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 767 | 744 | 729 | 697 | 686 | 619 | 618 |
2013 | 2014 | 2015 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84,3%-a magyarnak, 12,8% németnek mondta magát (15,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 41,5%, református 2,8%, evangélikus 12,2%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 15,5% (26,7% nem nyilatkozott).[15]
2022-ben a lakosság 91,3%-a vallotta magát magyarnak, 10,8% németnek, 0,5% cigánynak, 0,3% szerbnek, 0,2% lengyelnek, 0,2% ruszinnak, 1,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 33,4% volt római katolikus, 7,4% evangélikus, 1,5% református, 0,6% görög katolikus, 3,1% egyéb keresztény, 0,3% egyéb katolikus, 12,8% felekezeten kívüli (40,9% nem válaszolt).[16]
Nevezetességei
- Római katolikus temploma:
- Az 1729-es kánoni látogatás szerint a bikali ideiglenes anyagokból készült templomot a lakosok a saját költségükön sárral és faanyagból építették, náddal volt fedve. Az oltár alsó része téglából és sárból készült, felső részét kilenc papírképből összeragasztott háttér képezi. Védőszentje: Szent Jakab. Van egy harangjuk is. A templom mellett volt egy körülkerített temető. Talán korábban is lehetett temploma Bikalnak, ugyanis a harangon ez a felirat volt olvasható: „Ad honorem spiritus sancti AD 1475”, vagyis a Szentlélek tiszteletére készült az Úr 1475. évében. Nem tudjuk, hogy ma is megvan-e még ez a harang.
- A kis fatemplomot – nyilván a hívek számának gyarapodása miatt – 1743-ban kibővítették, de a század vége felé már szinte romokban hevert, ezért Eszterházy püspök bezáratta. Sok huzavona volt az új megépítése körül, sem a község, sem pedig a kegyúri család nem igazán akart áldozni a felépítésére. A zsugori özvegyet, Nyitrai Máriát csak nehezen lehetett rávenni, hogy kegyúri kötelezettségét teljesítse. A birtok átvételekor még a korábbi tulajdonos, a Petrovszky fiúk által a helyszínen összegyűjtött téglákat is részben eladta, részben gazdasági épület emelésére használta fel. Csak Winkler Mihály gödrei esperes-plébános, tiszteletbeli kanonok buzgóságának és anyagi támogatásának köszönhetően készült el. Az új templom 1797-ben lett felszentelve Szent Anna tiszteletére. Bikal vegyes nemzetiségi összetételét tükrözve nem csak magyarul, hanem horvátul és németül is elhangzottak az avató beszédek.
- Puchner-kastély.
- Horgásztó.
Jegyzetek
- ↑ a b Bikal települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 25.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Croatian Scientific Bibliography Sanja Vulić: Govor Hrvata u Mađarskoj koji su podrijetlom iz ogulinskoga kraja ( Local idioms of Croats in Hungary whose origin is from around Ogulin )
- ↑ Modruš 1/2004. Archiválva 2011. november 23-i dátummal a Wayback Machine-ben Modruški govor u okviru govora s čakavskom osnovicom u kontinentalnoj Hrvatskoj, str. 20
- ↑ Hrvatski glasnik 22/2007. Archiválva 2007. június 6-i dátummal a Wayback Machine-ben Sanja Vulić: Jezik i književnost Hrvata u Mađarskoj, str. 8
- ↑ https://puchner.hu/dijaink
- ↑ https://baranyavar.hu/kultura/2019/03/a-bikalon-forgatott-megszallottak-ecuadorban-is-dijat-kapott
- ↑ Bikal települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bikal települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Bikal települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 2.)
- ↑ Bikal települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 2.)
- ↑ Bikal települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 2.)
- ↑ Bikal települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 14.)
- ↑ Bikal települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 7.)
- ↑ Bikal Helységnévtár
- ↑ Bikal Helységnévtár
További információk
- Bikal Község hivatalos honlapja
- Bikal az eSzálláson Archiválva 2009. február 10-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Ódor Imre: Bikal; szerk. Füzes Miklós; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2002 (Száz magyar falu könyvesháza)
- Császár Levente: Garabonciások könyve. Falu a hegyek háta mögött; ill. Kő Boldizsár; Bikal, Önkormányzat, 2017
Kapcsolódó szócikkek
Magyarország-portál
Földrajzportál