Magyarhertelend
Magyarhertelend | |||
Magyarhertelend látképe a Napszentély-kilátóból | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Baranya | ||
Járás | Komlói | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Bakó Norbert (független)[1] | ||
Irányítószám | 7394 | ||
Körzethívószám | 72 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 572 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 38,06 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 16,16 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Magyarhertelend Pozíció Baranya vármegye térképén | |||
Magyarhertelend weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Magyarhertelend témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Magyarhertelend község Baranya vármegyében, a Komlói járásban.
Fekvése
Baranya vármegyében, Komlótól nyugatra, Pécstől észak-északnyugatra fekszik, a 4 kilométerre keletre eső Magyarszék és a 3 kilométerre nyugatra elterülő Bodolyabér között. Közigazgatási területének északi szélén elhalad a 66-os főút is, de központján kelet-nyugati irányban csak a Magyarszék-Kishajmás közti 6602-es út halad végig, déli szomszédja, Orfű felől pedig a 6608-as út vezet idáig.
Vonattal megközelíthető a Dombóvár–Komló-vasútvonalon, amelynek egy megállási pontja van itt, Magyarhertelend megállóhely. Utóbbi közúti megközelítését egy önkormányzati út teszi lehetővé, amely a 6602-es és 6608-as utak keresztezésénél ágazik ki észak-északkeleti irányban.
Közigazgatásilag hozzá tartozik az egykor önálló Barátúr község, mely nagyjából félúton fekszik Magyarhertelend központja és Magyarszék között a 6602-es út mentén, előbbihez valamivel közelebb. A település legfontosabb vízfolyása a Baranya-csatorna.
Története
A Baranya Megyei Levéltár helynévcéduláiból kiderül, hogy „a hegyháti járás 21 legrégebbi településéből 1715-ben csak Barátúrnak volt magyar lakossága, míg a többi 20 vagy egészen elnéptelenedett vagy pedig szerbhorvátok ülték meg (például Szalatnak, Hegyhátmaróc). Barátúr lakói 1738-ban átköltöztek Magyarhertelendre” , mikor oda németek mentek. A helybeliektől több alkalommal hallotuk, hogy a régi falu a mai határ „Tassonya” elnevezésű dűlőjében állott, s a török elől menekülve húzottak fel a hegyre, az erdő viszonylagos biztonságot adó oltalmába. A levéltári anyag is ezt erősíti meg: „1566-ban a török portyázó csapatok teljesen felégették.” Ugyancsak a helynévcédulákból tudjuk, hogy „1775-ben Hertelend határában egy kis német település keletkezett, amelynek neve Kishertelend, vagy Ufalu (Neudörfer)." Eredetileg a pécsi káptalan javai közt szerepelt, csak a 18. században lett a pécsi papnevelde tulajdona. A 19. században Nagyhertelendnek nevezték. Római katolikus templomát 1777-ben emelték. A falu lakossági összetétele a 18. század elején változott meg, az összeírások szerint 380 magyar és 172 német lakta a falut, zömmel római katolikus, kis részben izraelita felekezetűek.
1981. december 31-én hozzácsatolták a szomszédos Barátúr községet.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Bakó István (független)[3]
- 1994–1998: Ifj. Bakó István (független)[4]
- 1998–2002: Ifj. Kovács Gyula (független)[5]
- 2002–2006: Ifj. Kovács Gyula (független)[6]
- 2006–2008: Ifj. Kovács Gyula (független)[7]
- 2009–2010: Ifj. Kovács Gyula (független)[8]
- 2010–2014: Ifj. Kovács Gyula (független)[9]
- 2014–2019: Szeledi Katalin (független)[10]
- 2019–2024: Szeledi Katalin (független)[11]
- 2024– : Bakó Norbert (független)[1]
A településen az 1998. október 18-án megtartott polgármester-választás érdekessége volt, hogy a posztért országosan is majdnem rekordnak mondható számú, összesen kilenc jelölt indult, a végső győztes azonban egymaga is megszerezte a 427 érvényes szavazatok abszolút többségét: 214 szavazatot szerezve 50,12 %-os eredménnyel finiselt.[5] Ilyen nagy számú jelöltre abban az évben az egész országban csak két másik település (Abasár és Esztergom) lakói szavazhattak, ennél több, 10 illetve 12 aspiránsra pedig csak egy-egy településen, Nyírtasson és Hatvanban akadt példa.
2009. április 19-én időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kellett tartani Magyarhertelenden, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt.[12] A választáson a hivatalban lévő polgármester is elindult, és meg is nyerte azt.[8]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 620 | 610 | 623 | 573 | 581 | 563 | 572 |
2013 | 2014 | 2015 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,8%-a magyarnak, 10% cigánynak, 5,8% németnek mondta magát (13,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 59,5%, református 1,7%, evangélikus 0,5%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 12,2% (25,9% nem nyilatkozott).[13]
2022-ben a lakosság 83,3%-a vallotta magát magyarnak, 9,4% németnek, 7,8% cigánynak, 0,2-0,2% ukránnak, horvátnak és szerbnek, 4,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (14,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 45,8% volt római katolikus, 1,6% református, 0,7% evangélikus, 1,8% egyéb keresztény, 0,4% egyéb katolikus, 14,4% felekezeten kívüli (35,3% nem válaszolt).[14]
Nevezetességek
- Római katolikus templom
- Magyarhertelendi Termálfürdő: vize 550 m mélyről érkező 38 Celsius-fokos és 1062 méter mélységből jövő 63 Celsius-fokos forrásokból táplálkozik. 2008-ban épült Gyógykertje a medencékben 36 Celsius-fokos termálvízzel működik. A vizet ivókúraként is alkalmazzák fogínybetegségekre (magas fluoridtartalma miatt). 4 nyitott medence várja a strandolni vágyó turistákat.
- Barátúri-tó
Légi felvételek
- Magyarhertelend, termálfürdő légi felvételen
- Magyarhertelend, termálfürdő látképe madártávlatból
- A magyarhertelendi termárlfürdő - légi fotó
Jegyzetek
- ↑ a b Magyarhertelend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 28.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarhertelend települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Magyarhertelend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 8.)
- ↑ a b Magyarhertelend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 21.)
- ↑ Magyarhertelend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 21.)
- ↑ Magyarhertelend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 21.)
- ↑ a b Magyarhertelend települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009. április 19. (Hozzáférés: 2020. június 5.)
- ↑ Magyarhertelend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 14.)
- ↑ Magyarhertelend települési választás eredményei (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 20.)
- ↑ Magyarhertelend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 29.)
- ↑ 2009. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009 (Hozzáférés: 2020. június 5.)
- ↑ Magyarhertelend Helységnévtár
- ↑ Magyarhertelend Helységnévtár
Források
- Gyógy- és Termálfürdők. Dél-Dunántúl. Kiad. Dél Dunántúli Gyógy- és Termálfürdők Egyesülete (dátum nélkül 2008-2009. 24. oldal)
További információk
- Magyarhertelend Önkormányzatának honlapja
- Magyarhertelend az utazom.com honlapján
- A Magyarhertelendi Termálfürdő honlapja
Magyarország-portál
Földrajzportál