Papp László (ökölvívó)
![]() | Ez a szócikk az olimpiai bajnok ökölvívóról szól. Hasonló címmel lásd még: Papp László (egyértelműsítő lap). |
Papp László | |
![]() | |
Az utánpótlással (1956) | |
Született | 1926. március 25. Budapest |
Elhunyt | 2003. október 16. (77 évesen) Budapest |
Beceneve | Papp Laci, Görbe |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Foglalkozása | ökölvívó |
Kitüntetései | Budapest díszpolgára (2001) |
Sírhelye | Farkasréti temető (22-1-83/84) |
Magassága | 165 cm |
Ökölvívópályafutása | |
Versenyszám | középsúly nagyváltósúly |
Klub | MOM SC (1942–) Budapesti VSC (1945–1950) Bp. Bástya (1951–1953) Bp. Vasas (1951–1956) |
Edző | Fehér István Kovács Károly Adler Zsigmond |
edzőként | Ferencvárosi TC (1964–1968) Bp. Honvéd (1968–1969) Magyar szövetségi kapitány (1969–1978) Óbuda Tsz SK (1978–1979) Magyar szövetségi kapitány (1979–1992) |
tanítványai | Gedó György Kovács István |
| |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Papp László témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szerzett érmek | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Papp László (közismert nevén Papp Laci, beceneve Görbe), (Budapest, 1926. március 25. – Budapest, 2003. október 16.) háromszoros olimpiai bajnok magyar ökölvívó, edző, sportvezető.
Sportpályafutása
Magyarország és a világ egyik leghíresebb ökölvívója, aki 1948-ban a londoni, 1952-ben a helsinki és 1956-ban a melbourne-i olimpián nyert aranyérmet. A Budapest Bástya és a Budapesti Vasas ökölvívójaként közép-, majd nagyváltósúlyban indult, 1946 és 1956 között hét országos bajnokságot nyert. Kétszeres amatőr Európa-bajnok. Az 1948-as londoni olimpián középsúlyban, 1952-ben Helsinkiben és 1956-ban Melbourne-ben nagyváltósúlyban diadalmaskodott. Ez a páratlan bravúr – háromszor egymás után olimpiai aranyat szerezni – neki sikerült először, s azóta csak Teófilo Stevenson és Félix Savón (mindketten kubaiak) voltak képesek erre.
Papp Lacit mindmáig az ökölvívás legnagyobbjai közt tartják számon, Joe Louis, a Barna Bombázó, Muhammad Ali (Cassius Clay) és Iron Mike Tyson társaságában, jóllehet nem volt sem fekete bőrű, sem amerikai, sem nehézsúlyú, és profi pályafutását sem sikerült világbajnoki címmel megkoronáznia: az Európa-bajnoki övig jutott el. Máig nem pontosan tisztázott, hogy politikai okokból nem engedték-e megküzdeni a világbajnokságért. Profiként 1957-től 29 találkozót vívott, ebből huszonhetet megnyert és kettő döntetlennel zárult, azaz veretlen maradt.
Mestere a legendás edző Adler Zsigmond volt, akivel majdnem tökéletes párost alkottak. Adler verhetetlen volt abban, hogy tudta, mikor milyen instrukciókkal kell a kötelek közé küldenie tanítványát. Visszavonulása után edzőként tevékenykedett, a válogatott szövetségi kapitányaként (1969–1978, 1979–1992), Adler Zsigmond társaságában is számos siker kovácsa volt. A legemlékezetesebb talán a papírsúlyú Gedó György olimpiai aranyérme (München, 1972).
Hosszú, súlyos betegség után életének 78. évében távozott az élők sorából, miután évtizedekig a XII. kerületi Óra úti lakásában élt.
- Küzdelme a német Schulze (NDK) ellen Budapest, 1951. november 18.
- Berlinben, 1955. december 13.
- A képen jobbról 1955-ben
- Papp László a képen jobboldalt, háttal 1952. március 10-én Moszkvában
Papp László pályája adatokban
1942-ben az újjáalakuló MOM szakosztályban kezdett el versenyszerűen öklözni. Ide tanulótársa, Krebs Lajos vitte le. Első edzője Fehér István volt.
Klubjai versenyzőként: BVSC (1945–1948), Bp. Lokomotív (1949–1950), Bp. Bástya (1951–1953), Vasas (1954–1956), hivatásos ökölvívó (1957–1962).
Edzőként: Ferencvárosi TC (1964–1968), Bp. Honvéd (1968–1969), Óbuda Tsz SK (1978–1979).
Edzői: Fehér István (1945–1950) nevelőedző, Kovács Károly (1951–1952), Adler Zsigmond (1953–1962)
Eredményei, amatőrként: háromszoros olimpiai bajnok (1948, London, középsúly; 1952, Helsinki, nagyváltósúly; 1956, Melbourne, nagyváltósúly), kétszeres Európa-bajnok (1949, Oslo, középsúly; 1951, Milánó, nagyváltósúly), hétszeres magyar bajnok (1946, 1947, 1954, középsúly; 1952, 1953, 1955, 1956, nagyváltósúly).
Profiként: Európa-bajnok (1962–1964), 29 mérkőzésen veretlen (27 győzelem, 2 döntetlen)
Díjai, elismerései
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Papp_L%C3%A1szl%C3%B3_h%C3%A1romszoros_olimpiai_bajnok%2C_profi_Eur%C3%B3pa_bajnok_%C3%B6k%C3%B6lv%C3%ADv%C3%B3_dedik%C3%A1l._Fortepan_84703.jpg/265px-Papp_L%C3%A1szl%C3%B3_h%C3%A1romszoros_olimpiai_bajnok%2C_profi_Eur%C3%B3pa_bajnok_%C3%B6k%C3%B6lv%C3%ADv%C3%B3_dedik%C3%A1l._Fortepan_84703.jpg)
- Magyar Köztársasági Sportérdemérem ezüst fokozat (1949)[1]
- Magyar Népköztársasági Érdemrend V. fokozat (1951)[2]
- A Magyar Népköztársaság Érdemes Sportolója (1954)[3]
- Mesteredző (1970)
- NOB-érdemrend (1982)
- A WBC (Bokszvilágtanács) öve „a világ legjobb amatőr és hivatásos középsúlyú ökölvívójának” (1989)
- Magyar Köztársasági Ezüst Érdemkereszt (1992)
- nemzetközi Fair Play-díj (életmű) (1993)
- Magyar Örökség díj (1995)
- A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje (1996)
- A Köztársasági Elnök Aranyérme (1996)
- Miniszteri Díj (1996)
- a Boxing Hall Of Fame tagja (2001)
- Millenniumi Ezüst Emlékérem (2001)
- Angyalföld díszpolgára (2001)
- Budapest díszpolgára (2001)
- Hegyvidék posztumusz díszpolgára (2014)[4]
- MOB-médiadíj SportEMBER posztumusz különdíj (2016)[5]
Emlékezete
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d5/Papp_Laci_s%C3%ADrja.jpg/250px-Papp_Laci_s%C3%ADrja.jpg)
- Az ő nevét viseli az ország legnagyobb zárt sportlétesítménye, a Papp László Budapest Sportaréna.
- Teret neveztek el róla és szobrot állítottak neki Angyalföldön a Kassák Lajos utca és a Huba utca sarkán (2016).[6]
- Szobra áll Budapest XII. kerületében, a Gesztenyéskertben (2017)[7]
- Alakja felbukkan mint fiatal ökölvívó Kondor Vilmos magyar író Budapest romokban című bűnügyi regényében.
- Viaszfigurája megtekinthető a Madame Tussauds Budapest Múzeumban
Érdekességek
- Papp Laciról, aki már-már népmesei hőssé vált, elterjedt pletyka volt, hogy egy ízben feleségével a Gellért-hegyen sétálva huligánok egy egész bandája támadta meg őket, akik nem tudták ki ő, de Papp Laci mindegyiküket leütötte.
- 1959-ben a Színész–Újságíró Rangadón ő volt a játékvezető, amikor is sárga lap helyett fekvőtámaszokat vagy stadionfutást ítélt a vétkes játékosoknak.[8]
- Marosán György kommunista politikus támogatta, hogy miután nagyon népszerűvé vált, Papp László beléphessen a profi boksz világába. Biszku Béla kommunista vezető közölte vele, hogy be kell fejeznie pályafutását.
- Madridban vívott mérkőzésére, amelyen 1963 decemberében megvédte Európa-bajnoki címét, a Spanyolországban élő magyar futballsztárok, Puskás Ferenc és Kubala László fizettek neki szurkolótábort kasztíliai munkanélküliekből.[9]
- Szakmát a híres budai gyárban, a MOM-ban tanult. Itt elsősorban fociban jeleskedett, de munkaszünetekben, a gyárudvaron rendezett rövidített bokszmeccsekre is beszállt. Legtöbbször győztesként fejezte be a mérkőzést.
Játékfilmes szerepei
- 1952: Civil a pályán, rendezte Keleti Márton. Önmagát alakította ökölvívó bajnokként, bár neve nem hangzik el.[10]
- 1958: Nehéz kesztyűk, rendezte Varasdy Dezső. Szegény sorsú ökölvívót alakított, aki alulmarad, mert nem telik rendes ételre. Visszatérő panasza: „a hús ereje kell az ütéshez”. Edzőjét, Zsigát Rajz János formálta meg.[11]
- 1969: Az oroszlán ugrani készül, rendezte Révész György. A „rossz fiúk” egyikét, Pikót alakította. Egy jelenetben Bujtor Istvánnal, a „jó fiúval” verekedett.[12]
Jegyzetek
- ↑ "Az árulók felett aratott győzelem tette lehetővé, hogy ma sportgyőzelmeket ünnepelhetünk": A kitüntetettek. Népsport, V. évf. 192. sz. (1949. szeptember 26.) 1., 3. o.
- ↑ Sportolókat, szakoktatókat és vezetőket tüntetett ki a népköztársaság elnöki tanácsa. Népsport, VII. évf. 20. sz. (1951. január 29.) 3. o.
- ↑ Kik kapták meg újabban "A Magyar Népköztársaság Érdemes Sportolója" címet. Népsport, (1954. április 4.)
- ↑ Papp László a Hegyvidék posztumusz díszpolgára. www.mob.hu (2014. szeptember 23.) (Hozzáférés: 2014. október 3.) arch
- ↑ Kiss Lenke Dávid Sándor és Jocha Károly életműdíjat kapott a MOB-tól. www.mob.hu (2016. március 22.) (Hozzáférés: 2016. március 22.)
- ↑ Boksz: Papp Lászlóról teret neveztek el Angyalföldön. www.nemzetisport.hu (2016. augusztus 19.) (Hozzáférés: 2016. augusztus 19.)
- ↑ Ökölvívás: Papp László-szobrot avattak a fővárosban. www.nemzetisport.hu (2017. március 28.) (Hozzáférés: 2017. március 28.)
- ↑ Színház az egész Népstadion …
- ↑ Hall of fame – Puskás Ferenc (magyar nyelven). sportmuzeum.hu. [2005. április 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. szeptember 12.)
- ↑ Civil a pályán (1952) az Internet Movie Database oldalon (angolul)
- ↑ Nehéz kesztyűk (1958) az Internet Movie Database oldalon (angolul)
- ↑ Az oroszlán ugrani készül (1969) az Internet Movie Database oldalon (angolul)
Források
- Papp László profilja a Magyar Olimpiai Bizottság oldalán
- Papp László a Magyar Testnevelési és Sportmúzeum honlapján
- Pofonok Völgye, youtube.com
- Papp Laci profi meccsei, youtube.com
- papplaszlo.hu
- Eredmények / angol
- Papp László pályafutása a profiboksz.hu-n
- Boxing Encyclopaedia
- ifj. Papp László: Édesapám, Papp Laci – Harc ringen belül és kívül, Budapest, Tinta Könyvkiadó, 2004. ISBN 9639372919
További információk
- Gál Zoltán: Kiütéssel győzött... Papp László regényes életrajza; Sport, Bp., 1951 (Életrajz regények)
- Kő András: Papp Laci; Papp László elbeszélése alapján; Sport, Bp., 1973
- Kő András: Papp Laci; Papp László elbeszélése alapján; 2. jav., bőv. kiad.; Sport, Bp., 1976
- Baróti Lajos / Papp László; összeáll. Lepies György; Népszava, Bp., 1984 (Kapitányságom története...)
- Papp László hatvan éves; Sportpropaganda Vállalat, Bp., 1986
- ifj. Papp László: Édesapám, Papp Laci. Harc ringen belül és kívül; Tinta, Bp., 2004
- Kő András: Papp Laci; Budapest-Print, Bp., 2004
- Felvidéki Miklós–Pertics Róbert: Papp Laci, a londoni olimpia bajnoka; Norien-Clamatel Film Kft., Bp., 2012
- Simon V. László: Úton a legendákkal – Puskás "Pancho" Öcsivel és Papp Lacival; szerzői, Budaörs, 2018
Kapcsolódó szócikkek
Olimpiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap