Vép
Vép | |||
![]() | |||
Az Erdődy-kastély légifotója | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Vas | ||
Járás | Szombathelyi | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Kovács Péter Sándor (független)[1] | ||
Irányítószám | 9751 | ||
Körzethívószám | 94 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 3252 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 99,3 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 32,89 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Vép Pozíció Vas vármegye térképén | |||
Vép weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vép témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Vép város Vas vármegyében, a Szombathelyi járásban.
Fekvése
Szombathelytől 8 km-re keletre, a Gyöngyös-sík középső részén, a Kozár- és Borzó-patakok összefolyásánál fekszik.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e4/Map_of_Szombathely_region.png/210px-Map_of_Szombathely_region.png)
Megközelítése
A településen végighúzódik, annak főutcájaként a 8443-as út, azon érhető el a megyeszékhely Szombathely, illetve keleti irányból Ikervár felől is. A déli szomszédságában fekvő Tanakajddal a 8444-es, északi szomszédjával, Nemesbőddel és a 86-os főúttal a 8445-ös út köti össze.
Vonattal elérhető a Székesfehérvár–Szombathely- és a Hegyeshalom–Csorna–Szombathely-vasútvonalon. Vép vasútállomás a település északi szélén helyezkedik el, közúti elérését a 8445-ös útból kiágazó 84 328-as számú mellékút biztosítja.
Nevének eredete
Neve a régi magyar Veper személynévből, az pedig a szláv vepr (= vaddisznó) főnévből ered.
Története
A település már a kora vaskorban lakott volt, ezt bizonyítják a határában előkerült kerámia leletek és halomsírok. A római korban Vép az ősi Savaria elővárosa volt, mely a mai Ferenc-majortól nyugatra feküdt. Itt vezetett át a Savariából a mai Sárvár felé menő római út. Később a római település helyén a 7-8. századtól szláv falu lehetett, melyre a település neve is utal.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0e/V%C3%A9p%2C_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg/265px-V%C3%A9p%2C_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg)
A mai települést 1186-ban Wepy néven említik először, amikor III. Béla király összeíratta udvarnokait. 1217-ben királyi birtok, amit udvarnokok és a vasvári káptalan népei laktak. A hagyomány szerint Vép már ekkor mezőváros volt. 1240-ben IV. Béla király oklevélben biztosította az itt élő udvarnokok kiváltságait. 1280-ban IV. László király a települést a szomszédos Szőlős faluval együtt Rubinus vasi ispánnak adta. 1386-ban Zsigmond Vépet a monyorókeréki Elderbach családnak adományozta.
1496-ban Elderbach János vagyonát Erdődy Bakócz Tamás esztergomi érsekre hagyta. Ettől kezdve Vép az Erdődyek birtoka. 1547-ben a birtokot Erdődy II. Péter örökölte, aki arra kényszerült, hogy birtokainak egy részét elzálogosítsa. Így lett birtokos Vépen a Zrínyi család, előbb Zrínyi Miklós, a szigetvári hős, majd fia Zrínyi György, aki itt halt meg 1603-ban. Vép tulajdonjogát az Erdődyek és a Zrínyiek között 1591 és 1612 között lefolyt birtokper tisztázta, mely után kizárólagos birtokosa Erdődy Tamás horvát bán lett. 1553-ban a várost pestis sújtotta, majd 1567-ben katonák dúlták fel. 1605-ben egy korabeli levél tanúsága szerint Vépen alig 20 ember élt.
1615-ben Erdődy Tamás átépíttette a várat, mely ekkor nyerte mai négyszögletes formáját. 1675-ben a Erdődy I. Sándor a várkastélyt újjáépíti, kényelmesebbé teszi, ekkor épül a nyugati bástya. 1692-ben özvegye Csáky Krisztina kápolnát építtet a délkeleti oldalra, 1695. június 9-én itt tartja menyegzőjét második férjével Bercsényi Miklóssal. 1726-ban Erdődy II. Sándor renováltatja a várat, ekkor épül fel a város régi fazsindelyes temploma helyére a mai Urunk Színeváltozása tiszteletére szentelt templom. 1809-ben a vépi várból indul el a Vas vármegyei nemesi sereg a Napóleon elleni győri csatába.
1845 és 1847 között a kastély újabb, reneszánsz stílusú átalakításon megy át, mely után egy pompázatos főúri lak alakul ki hatalmas parkkal pálmaházzal, halastavakkal. 1865-ben Erdődy III. Sándor ingyenes cselédiskolát alapított. A két világháborúban a várkastélyban hadikórházat rendeztek be. 1924-ben a település elveszítette mezővárosi ragját. 1945-ben az Erdődy birtokot felosztották a falu lakosai között, akik a pompázatos épületet teljesen kifosztották, az értékeket széthordták, a park értékes fái közül sokat kivágtak. A faállomány megmaradt részét csak 1960-ban sikerült védetté nyilváníttatni.
1962–ben Pápáról Vépre helyezték a Mezőgazdasági Gépészképző Szakiskolát, mely a kastélyban kapott elhelyezést. Ezután az épületet az új célnak megfelelően alakították át, ekkor bontották le a négyszögletes tornyokat, a lőréses bástyákat, új ablakokat és új toronysisakokat kapott az épület.
2009. július 1-je óta város.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/V%C3%A9p01.jpg/200px-V%C3%A9p01.jpg)
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Takács Ernő (független)[3]
- 1994–1998: Takács Ernő (független)[4]
- 1998–2002: Varga Gyula (független)[5]
- 2002–2006: Varga Gyula (független)[6]
- 2006–2010: Varga Gyula (független)[7]
- 2010–2014: Kovács Péter (független)[8]
- 2014–2019: Kovács Péter (független)[9]
- 2019–2024: Kovács Péter Sándor (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 3323 | 3311 | 3322 | 3289 | 3270 | 3252 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,6%-a magyarnak, 1,6% németnek, 4,4% cigánynak, 0,7% románnak mondta magát (10,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 72%, református 1,8%, evangélikus 1,4%, görögkatolikus 0,2%, felekezet nélküli 4% (20,1% nem nyilatkozott).[10]
Nevezetességei
- Az Erdődy-kastély: 15. századi eredetű, többször átalakítva, ma iskola.
- Római katolikus templom: 1726-ban épült, 1848-ban átalakították.
- Agrártörténeti Emlékek Gyűjteménye: a Vépi Mezőgazdasági Szakmunkásképző és Munkástovábbképző Intézet igazgatója a Mezőgazdasági Múzeum helyi baráti körének részére 1975-ben biztosított termet, hogy kiállítássá rendezhessék és bővíteni tudják honismereti gyűjteményüket. 1989 októberében – hosszú előkészítő munka után – a mezőgazdasági emlékházat a széles közönség előtt is megnyitották.[11]
Sportélete
A Vép Városi Sport Egyesület (Vép VSE) labdarúgóklub 2006–07-ben megnyerte a megyei bajnokságot. 2007–08-ban és 2008–09-ben az NB III-ban szerepelt.[12] Mérkőzéseit a Szent Imre utcai pályán játssza.
A település az irodalomban
Vép, illetve a község vasútállomása említésre kerül Szamos Rudolf Kántor nyomoz című bűnügyi regényében: itt ért véget a legendás nyomozókutya életét bemutató kötet egyik, korábban többször kudarcot vallott nyomozása, egy bűnöző (embercsempész) szereplő elfogásával. Ugyan az állomás nem teljes névvel szerepel, csak v.-i vasútállomásként említve, de egyértelműen azonosítható, mivel a regényből kiderül, hogy a nyomozás Vas vármegyei helyszíneken zajlik, a Kántor által üldözött férfi a megyeszékhelyről a fővárosba tartó vonathoz igyekszik, és az elfogás helye a megyeszékhelyi állomást követő első állomás, attól 8 kilométerre.
Jegyzetek
- ↑ a b Vép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 16.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Vép települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Vép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 17.)
- ↑ Vép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
- ↑ Vép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
- ↑ Vép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
- ↑ Vép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 26.)
- ↑ Vép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 18.)
- ↑ Vép Helységnévtár
- ↑ Kiss Kálmán - Vasi Múzeumbarát Egylet. [2013. november 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. november 5.)
- ↑ A Vép VSE oldala a magyarfutball.hu-n
További információk
![Commons:Category:Vép](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Vép város hivatalos honlapja
- Vép – Térkép Kalauz
Magyarország-portál
Földrajzportál