Robert Berghagen
Robert Berghagen | |
![]() | |
Född | 7 juni 1892[1][2] Östersunds församling[2], Sverige |
---|---|
Död | 24 april 1987[1][2] (94 år) Katarina församling[2], Sverige |
Medborgare i | Sverige |
Utbildad vid | Kungliga Tekniska högskolan ![]() |
Sysselsättning | Arkitekt[1] |
Utmärkelser | |
Honoris causa | |
Redigera Wikidata |
Robert Berghagen, född 7 juni 1892 i Östersund, död 24 april 1987 i Katarina församling i Stockholm, var en svensk arkitekt. Han var farbror till Lasse Berghagen.
Biografi
Berghagen, som var son till kakelugnsmakaren Nils Nilsson och Karin Nilsson, studerade vid Kungliga Tekniska högskolan i Stockholm 1916–1918, var anställd hos Ivar Tengbom 1919–1921 och bedrev därefter egen verksamhet från 1923. Han var föreståndare för Samfundet för hembygdsvårds byggnadsbyrå 1932–1934, verkställande direktör för Hantverkslotteriet i Stockholm och i Hantverket 1934–1959. Berghagen var vice ordförande i Konstfacks styrelse 1945–1954 (ordförande 1954–1962), styrelseledamot i Svenska slöjdföreningen 1936–1959, vice ordförande i kyrkofullmäktige och ledamot av kyrkorådet i Katarina församling 1950–1968 samt ledamot av stadsfullmäktige i Stockholm 1942–1946.
Robert Berghagen anslöt sig tidigt till de funktionalistiska idealen och ritade Svenska Pressbyråns numera rivna anläggning på Blekholmen den nya stilen 1928.[3] I samma stil följde även Hantverksinstitutet, adress Renstiernas gata 12 / Sandbacksgatan 10 i Stockholm (1939–1941). År 1984 utnämndes han till hedersdoktor vid Umeå universitet.
Berghagen gifte sig 1938 med Margareta Sundin. Han är begravd på Norra begravningsplatsen i Östersund.
Byggnadsverk i urval
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/Hantverksinstitutet%2C_Stockholm%2C_2017b.jpg/250px-Hantverksinstitutet%2C_Stockholm%2C_2017b.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/Verkstadsbyggnaden_f%C3%B6r_Stockholms_Hantverksf%C3%B6rening_2017.jpg/250px-Verkstadsbyggnaden_f%C3%B6r_Stockholms_Hantverksf%C3%B6rening_2017.jpg)
- Sockenvägen 472, Affärs- och bostadshus i Gamla Enskede, Stockholm, 1928.
- Villa, Eriksgatan 7, Västerås, 1934.[4]
- Villa, Nockeby, Stockholm, 1931.
- Om- och tillbyggnader för Adolf Fredriks församlings pastorsexpedition och bostäder, Stockholm, 1938–1940.
- Tillbyggnad av Gustaf Vasa kyrkas kolumbarium, Stockholm, 1937 och 1945–1946.
- Hantverksinstitutet, Stockholm, 1938–1940.
- Verkstadsbyggnaden för Stockholms Hantverksförening (granne till Hantverksinstitutet), 1949–1950.
Se även
Referenser
Noter
- ^ [a b c] Arkitekter verksamma i Sverige, 11 juli 2014, licens: CC0.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c d] Sveriges dödbok 1830–2020, åttonde utgåvan, Sveriges Släktforskarförbund, november 2021, Berghagen, Robert.[källa från Wikidata]
- ^ SvD: Svenska Pressbyråns eget hus (1928-11-17)
- ^ SvD: Modernt hus i gammal stad (1934-01-07)
Källor
- Vem är det : Svensk biografisk handbok 1971, red. Eva Löwgren, P. A. Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1970 s. 81
- KulturNav: Berghagen, Robert (1892–1987)
- Robert Berghagen på Gravar.se
Litteratur
- Dufwa, Jacques (1983). ”Robert Berghagen.”. Form (Stockholm) (Stockholm : Föreningen Svensk form, 1932-) 1983 (79:5),: sid. 40–41 : ill.. ISSN 0015-766X. ISSN 0015-766X ISSN 0015-766X. Libris 2295951
- Lundahl, Gunilla (1995). ”Robert Berghagen och den vackrare vardagsvaran.”. Jämten (Östersund : Jamtli/Jämtlands läns museum, 1906-) 1996 (89),: sid. 113–128 : ill.. ISSN 0348-9825. ISSN 0348-9825 ISSN 0348-9825. Libris 2121074
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Robert Berghagen.
Bilder & media
|