A-0 System
A-0 System (також Arithmetic Language version 0, «арифметична мова, версія 0»)— комп'ютерна програма, створена Ґрейс Гоппер [1] 1951-го і 1952-го року, і призначена для автоматизації деяких задач програміста електронної обчислювальої машини UNIVAC I.[2].
A-0 функціонував скоріше як завантажувач[en] або компонувальник, ніж сучасне поняття компілятора. Програма була вказана як послідовність підпрограм і аргументів. Підпрограми були ідентифіковані за допомогою числового коду, а аргументи для підпрограм були написані безпосередньо після кожного коду підпрограми. Система A-0 перетворює специфікацію в машинний код, який вдруге може бути завантажений в комп'ютер для виконання зазначеної програми.
За системою A-0 слідували A-1, A-2[3][4], A-3 (випущені як ARITH-MATIC), AT-3 (випущені як MATH-MATIC) і B-0 (випущені як FLOW-MATIC).
Система A-2 була розроблена в підрозділі UNIVAC Remington Rand в 1953 році і випущена для клієнтів до кінця цього року.[5] Клієнтам було надано початковий код для A-2 і пропонувалося відправляти свої поліпшення назад в UNIVAC. Таким чином, A-2 був раннім прикладом безкоштовного програмного забезпечення з відкритим кодом.[6]
Див. також
- Історія компіляторів[en]
Примітки
- ↑ Річард К. Ріджвей (Richard K. Ridgway) (09 1952). Compiling routines. Proceedings of the 1952 ACM national meeting. Toronto: ACM (08): 1—5. doi:10.1145/800259.808980.
- ↑ The Shape of Code: Evidence for 28 possible compilers in 1957. shape-of-code.coding-guidelines.com. Архів оригіналу за 5 вересня 2018. Процитовано 31 травня 2018.
- ↑ 195509.pdf. PAPERS: Automatic Programming: The A 2 Compiler System -- Part I. Computers and Automation. 4 (9): 25—29. Sep 1955. Архів оригіналу за 1 серпня 2018. Процитовано 6 вересня 2018.
- ↑ 195510.pdf. PAPERS: Automatic Programming: The A 2 Compiler System -- Part II. Computers and Automation. 4 (10): 15—27. Oct 1955. Архів оригіналу за 1 серпня 2018. Процитовано 6 вересня 2018.
- ↑ Ceruzzi, Paul (1998). A History of Modern Computing. The MIT Press.
- ↑ Heresy & Heretical Open Source: A Heretic's Perspective. InfoQ. Архів оригіналу за 9 липня 2018. Процитовано 31 травня 2018.
Помилка цитування: Тег <ref>
з назвою "Sammet", визначений у <references>
, не використовується в попередньому тексті.
<ref>
з назвою "Keynote", визначений у <references>
, не використовується в попередньому тексті.Література
- Hopper, Grace (May 1952). The Education of a Computer (PDF). Proceedings of the Association for Computing Machinery Conference (Pittsburgh) May 1952. с. 243—249. doi:10.1145/609784.609818. Архів оригіналу (PDF) за 21 вересня 2018. Процитовано 6 вересня 2018.
- Hopper, Grace (16 лютого 1955). Automatic Coding for Digital Computers (PDF). High Speed Computer Conference (Louisiana State University) February 1955. Remington Rand. Архів оригіналу (PDF) за 23 січня 2020. Процитовано 6 вересня 2018.
- Ridgway, Richard K. (1952). Compiling Routines. Proceedings of the 1952 ACM national meeting (Toronto) ACM '52.
Посилання
- Proceedings of the 1954 MIT Summer Session on "Digital Computers - Advanced Coding Techniques, section 7 - A2 Compiler and Associated Routines for use with Univac [Архівовано 4 січня 2013 у Wayback Machine.]
- п
- о
- р
- Мова асемблера
- PLAN[en]
- SAS[pl]
- Sawik[pl]
- TUZ-3[pl]
- Байт-код
- P-код
- Байт-код Java
- Байт-код Perl
- Керований код
- Машинний код
- ↑ а б Немає загальноприйнятого рішення, чи вважати усі ці мови саме мовами програмування
![]() | Це незавершена стаття про мови програмування. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |