Szőke (település)
![]() | Hasonló cikkcímek és megnevezések: Szőke (egyértelműsítő lap) |
Szőke | |||
![]() | |||
Szőke északi végpontja | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Baranya | ||
Járás | Pécsi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Szentmiklósi Attila Gyula (független)[1] | ||
Irányítószám | 7833 | ||
Körzethívószám | 72 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 126 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 19,75 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 6,48 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Szőke Pozíció Baranya vármegye térképén | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szőke témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szőke (horvátul: Suka[3]) község Baranya vármegyében, a Pécsi járásban.
Fekvése
Pécs déli agglomerációjában helyezkedik el.
Külterületei északi és déli irányban is igen kiterjedtek, így hét településsel is határos. E szomszédos települések: észak felől Keszü, kelet felől Szilvás, délkelet felől Bosta, dél felől Garé, délnyugat felől Szava és Ócsárd, nyugat felől pedig Regenye. Közúti kapcsolata azonban jelenleg csak Szilvással és Regenyével van.
Megközelítése
Határai közt áthalad a Szalánta-Görcsöny közt húzódó 5828-as út, de a lakott területeit az észak felől elkerüli, központjába csak az arról leágazó 58 119-es számú mellékút vezet.
A megyeszékhely, Pécs felől két, közel egyforma hosszúságú útvonalon közelíthető meg: vagy Szalántán keresztül az 58-as főúton, majd az 5828-ason, vagy pedig Görcsönyön át, az 5801-es úton, utána szintén az 5828-asra rátérve.
Története
Szőke már az Árpád-korban is lakott hely volt. Neve az oklevelekben igen korán, már 1192-ben, III. Béla király idejében említve volt Szilvás határjárásánál a szomszédos Bostával együtt Kesiu néven.
Ekkor Kesiu Máté (Mathey) birtokaként volt említve, akinek itteni erdője és szántóföldje határos volt Szilvással.
1290 körül a pécsi káptalan által állított egyházi és nemes tanúk (Pete, Blas, Gurgh, Barrabas és Pet) nevét említették egy oklevélben. 1332-1335 között nevét Kezw, Kezew, Kewzew, Kesw formában írták. Talán a Kese (szőke) szóból alakult ki mai neve. 1334-ben a püspökség nemes jobbágyai lakták. Az egyházi tizedjegyzék szerint papja 1333-ban 100, 1335-ben 25 báni pápai tizedet fizetett.
1473-ban nevét már Zewke néven említik.
A település lakossága a török idők alatt is lakott volt, de lakossága kicserélődött, a magyarok helyett katolikus baranyai bosnyákok telepedtek le itt, akik később elmagyarosodtak.
Az 1800-as években német és magyar családok is érkeztek a faluba.
Szőke a 20. század elején Baranya vármegye Pécsi járásához tartozott.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a0/Sz%C5%91ke_bosny%C3%A1k_s%C3%ADr_2.jpg/200px-Sz%C5%91ke_bosny%C3%A1k_s%C3%ADr_2.jpg)
Az 1910-es népszámláláskor 387 lakosa volt, melyből 283 magyar, 7 német, 97 horvát volt. Ebből 375 volt római katolikus, 10 református.
A 2001-es népszámláláskor 160 lakos élt a településen.
2017 decemberi statisztika szerint a munkanélküliek aránya 25,81% volt.[4]
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Lehőcz János (független)[5]
- 1994–1998: Lehőcz János (független)[6]
- 1998–2002: Szentmiklósi Attila (független)[7]
- 2002–2006: Szentmiklósi Attila Gyula (független)[8]
- 2006–2010: Szentmiklósi Attila Gyula (független)[9]
- 2010–2014: Szentmiklósi Attila Gyula (független)[10]
- 2014–2019: Szentmiklósi Attila Gyula (független)[11]
- 2019–2024: Szentmiklósi Attila Gyula (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 137 | 130 | 128 | 122 | 125 | 125 | 121 | 126 |
2013 | 2014 | 2015 | 2018 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 16,8%-a magyarnak, 2,1% cigánynak, 0,7% horvátnak, 0,7% németnek mondta magát (83,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 10,5%, izraelita 0,7%, felekezeten kívüli 2,8% (85,3% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 95%-a vallotta magát magyarnak, 28,9% cigánynak, 0,8% németnek, 0,8% románnak, 2,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 31,4% volt római katolikus, 0,8% református, 0,8% ortodox, 6,6% egyéb keresztény, 17,4% felekezeten kívüli (43% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
- Népi lakóház
Források
- Györffy György: Baranya vármegye
- A Magyar Köztársaság Helységnévtára
Önkormányzat címe
- 7801 Szőke, Fő utca 7.
Jegyzetek
- ↑ a b Szőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 11.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2012. július 25.)
- ↑ Magyar települések feketelistája. napi.hu
- ↑ Szőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Szőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 4.)
- ↑ Szőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ Szőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ Szőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ Szőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 15.)
- ↑ Szőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 4.)
- ↑ Szőke
- ↑ Szőke Helységnévtár
Földrajzportál
Magyarország-portál