Европско првенство у атлетици у дворани 1987 — скок удаљ за жене
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Athletics_pictogram.svg/150px-Athletics_pictogram.svg.png)
Такмичење у скоку удаљ у женској конкуренцији на 18. Европском првенству у атлетици у дворани 1987. године одржано је 22. фебруара у Лијевену (Француска).
Титулу европске првакиње освојену на Европском првенству у дворани 1986. у Мадриду одбранила је Хајке Дрекслер из Источне Немачке.
Земље учеснице
Учествовало је 9. скакачица удаљ из 7 земаља.
Западн7 Немачка (1)
Источна Немачкао (1)
Италија (1)
Пољска (1)
Совјетски Савез (2)
Француска (2)
Холандија (1)
Рекорди
Рекорди пре почетка Европског првенства у дворани 1987. | |||||
---|---|---|---|---|---|
Светски рекорд [2] | Хајке Дрекслер | ![]() | 7,29 | Лијевен (Француска). | 25. јануар 1986. |
Европски рекорд у дворани | |||||
Рекорди европских првенстава у дворани | 7,18 | Мадрид, Шпанија | 12. фебруар 1965. | ||
Најбољи светски резултат сезоне у дворани | Галина Чистјакова | ![]() | 7,12 | Москва, Совјетски Савез | 21. фебруар 1987. |
Најбољи европски резултат сезоне у дворани | |||||
Рекорди после завршеног Европског првенства у дворани 1981. | |||||
Најбољи светски резултат сезоне у дворани | Хајке Дрекслер | ![]() | = 7,12 | Лијевен (Француска). | 14. фебруар 1987. |
Најбољи европски резултат сезоне у дворани |
Најбољи европски резултати у 1987. години
Десет најбољих европских такмичарки скоку удаљ у дворани 1987. године пре почетка првенства 20. фебруара 1987), имале су следећи пласман на европској и светској ранг листи. (СРЛ) [3][4]
1. | Галина Чистјакова | ![]() | 7,12 | 14. фебруар | 1. СРЛ |
2. | Хелга Радке | ![]() | 7,03 | 1. фебруар | 2. СРЛ |
3. | Хајке Дрекслер | ![]() | 7,02 | 7. фебруар | 3. СРЛ |
4. | Nijole Медведева | ![]() | 7,01 | 7. фебруар | 4. СРЛ |
5. | Јелена Белевска | ![]() | 7,01 | 7. фебруар | 5. СРЛ |
6. | Вали Јонеску−Константин | ![]() | 6,88 | 17. фебруар | 6. СРЛ |
7. | Ирена Оженко | ![]() | 6,88 | 6. фебруар | 6. СРЛ |
8. | Маријета Илку | ![]() | 6,88 | 7. фебруар | 6. СРЛ |
9. | Јелена Медведјева | ![]() | 6,83 | 10. јануар | 9. СРЛ |
10. | Лариса Бережна | ![]() | 6,83 | 10. јануар | 9. СРЛ |
Такмичарке чија су имена подебљана учествовале су на ЕП.
Освајачице медаља
![]() | ![]() | ![]() |
Хајке Дрекслер![]() | Галина Чистјакова![]() | Јелена Белевска![]() |
Резултати
Финале
Одржано је само финално такмичење јер је укупно учествовало 9 атлетичарки.[6]
Пласман | Атлетичарка | Земља | ЛР | ЛРС | Резултат | Белешка |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | Хајке Дрекслер | ![]() | 7,29 СР | 7,02 | 7,12 | |
![]() | Галина Чистјакова | ![]() | 7,25 | 7,12 | 6,89 | |
![]() | Јелена Белевска | ![]() | 7,01 | 7,01 | 6,76 | |
4. | Едине ван Хезик | ![]() | 6,63 | НР | ||
5. | Агата Качмарек | ![]() | 6,69 | 6,69 | 6,57 | |
6. | Антонела Каприоти | ![]() | 6,57 | 6,57 | 6,45 | |
7. | Моника Хирш | ![]() | 6,68 | 6,43 | ||
8. | Надин Дебоа | ![]() | 6,81 | 6,57 | 6,45 | |
9. | Каролин Мисудан | {![]() | 5,79 |
Подебљани лични рекорди су и национални рекорди земље коју атлетичарка представља
Укупни биланс медаља у скоку удаљ за жене после 18. Европског првенства у дворани 1970—1987.
Биланс медаља, екипно
| Биланс медаља, појединачноУ овој табели су они који су освојили најмање 2 медаље.
|
|
Види још
- Освајачи медаља на европским првенствима у дворани — скок удаљ за жене
- Развој рекорда европских првенстава у атлетици у дворани — скок удаљ за жене
Референце
- ^ на сајту WA
- ^ Развој светског рекорда у скоку удаљ у дворани за жене сајт Track and Field Statistics
- ^ Европска ранг листа - сајт WA Прибављено6.9.2021.
- ^ Светска ранг листа на сајту WA Прибављено 6.9.2021.
- ^ „Комплетни резултати 1981, стр 422←425”. Архивирано из оригинала 31. 10. 2021. г. Приступљено 06. 09. 2021.
- ^ Резултати на сајту Мајка Рихтера
Спољашње везе
- Комптетни резултати са ЕПд 1987, сајт maik-richter.de
- Резултати ЕПд 1987. на сајту todor66.com
- Европска првенство у дворани на сајту ЕАА.
- п
- р
- у
- Торино 1934.
- Париз 1938. (М)
- Беч 1938. (Ж)
- Осло 1946.
- Брисел 1950.
- Берн 1954.
- Стокхолм 1958.
- Београд 1962.
- Будимпешта 1966.
- Атина 1969.
- Хелсинки 1971.
- Рим 1974.
- Праг 1978.
- Атина 1982.
- Штутгарт 1986.
- Сплит 1990.
- Хелсинки 1994.
- Будимпешта 1998.
- Минхен 2002.
- Гетеборг 2006.
- Барселона 2010.
- Хелсинки 2012.
- Цирих 2014.
- Амстердам 2016.
- Берлин 2018.
- Минхен 2022.
- Рим 2024.
- Беч 1970.
- Софија 1971.
- Гренобл 1972.
- Ротердам 1973.
- Гетеборг 1974.
- Катовице 1975.
- Минхен 1976.
- Сан Себастијан 1977.
- Милано 1978.
- Беч 1979.
- Зинделфинген 1980.
- Гренобл 1981.
- Милано 1982.
- Будимпешта 1983.
- Гетеборг 1984.
- Пиреј 1985.
- Мадрид 1986.
- Лијевен 1987.
- Будимпешта 1988.
- Хаг 1989.
- Глазгов 1990.
- Ђенова 1992.
- Париз 1994.
- Стокхолм 1996.
- Валенсија 1998.
- Гент 2000.
- Беч 2002.
- Мадрид 2005.
- Бирмингем 2007.
- Торино 2009.
- Париз 2011.
- Гетеборг 2013.
- Праг 2015.
- Београд 2017.
- Глазгов 2019.
- Торуњ 2021.
- Истанбул 2023.