Heksanska kiselina
![]() | |
![]() | |
Nazivi | |
---|---|
IUPAC naziv Heksanska kiselina | |
Drugi nazivi Kapronska kiselina; n-Kapronska kiselina; C6:0 (Lipidni brojevi) | |
Identifikacija | |
| |
3D model (Jmol) |
|
ChEBI |
|
ChemSpider |
|
ECHA InfoCard | 100.005.046 |
KEGG[1] |
|
PubChem[2][3] C ID |
|
UNII |
|
SMILES
| |
Svojstva | |
C6H12O2 | |
Molarna masa | 116,16 g·mol−1 |
Agregatno stanje | Uljasta tečnost[4] |
Gustina | 0,93 g/cm3[5] |
Tačka topljenja | −34 °C (−29 °F; 239 K) |
Tačka ključanja | 205 °C (401 °F; 478 K) |
Rastvorljivost u vodi | 1,082 g/100 g[4] |
Kiselost (pKa) | 4,88 |
Opasnosti | |
Tačka paljenja | 103 °C[5] |
Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje materijala (na 25 °C [77 °F], 100 kPa). | |
![]() ![]() ![]() | |
Reference infokutije | |
Heksanska kiselina (kapronska kiselina) je karboksilna kiselina izvedena iz heksana sa opštom formulom C5H11COOH, odnosno konkretnije . Ona je bezbojna uljasta tečnost sa mirisom koji je mastan, sličan kozjem siru.[4]. Ona je masna kiselina koja je zastupljena u prirodi u mnoštvu životinjskih masti i ulja. Ona je hemikalija koja daje kori ginko semena karakteristični neprijatni zadah.[6] Primarna upotreba heksanske kiseline je u proizvodnji njenih estara za veštačke ukuse, i u proizvodnji heksil derivat, kao što su heksilfenoli.[4]
Soli i estri ove kiseline su poznati kao heksanoati ili kaproati.
Reference
- ^ Joanne Wixon; Douglas Kell (2000). „Website Review: The Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes — KEGG”. Yeast. 17 (1): 48—55. doi:10.1002/(SICI)1097-0061(200004)17:1<48::AID-YEA2>3.0.CO;2-H.
- ^ Li Q, Cheng T, Wang Y, Bryant SH (2010). „PubChem as a public resource for drug discovery.”. Drug Discov Today. 15 (23-24): 1052—7. PMID 20970519. doi:10.1016/j.drudis.2010.10.003. уреди
- ^ Evan E. Bolton; Yanli Wang; Paul A. Thiessen; Stephen H. Bryant (2008). „Chapter 12 PubChem: Integrated Platform of Small Molecules and Biological Activities”. Annual Reports in Computational Chemistry. 4: 217—241. doi:10.1016/S1574-1400(08)00012-1.
- ^ а б в г д ђ The Merck Index: An Encyclopedia of Chemicals, Drugs, and Biologicals (11th изд.). Merck Publishing. 1989. ISBN 091191028X. </noinclude>
- ^ а б Record in the GESTIS Substance Database from the IFA
- ^ The Ginkgo Tree
Literatura
Spoljašnje veze
- p
- r
- u
Volatilne: Sirćetna (C2) · Propionska (C3) · Buterna (C4) · Valerinska (C5) · Kapronska (C6) · Enantinska (C7) · Kaprilna (C8) · Pelargonska (C9) · Kaprinska (C10) · Undekanska (C11) · Laurinska (C12) · Tridekanska (C13) · Miristinska (C14) · Pentadekanska (C15) · Palmitinska (C16) · Margarinska (C17) · Stearinska (C18) · Nonadekanska (C19) · Arahidinska (C20) · Behenska (C22) · Lignocerinska (C24) · Kerotinska (C26) · Montanska (C28)
Oleinska (18:1) • Elaidinska (trans-18:1) • Eikozenoinska (20:1) • Erukinska (22:1) • Nervonska (24:1) • Mead (20:3)